ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto ochranná pásma a pásma dozoru ve Španělsku měla být neprodleně zřízena a zařazena na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedených pásem.
3)

Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 1. Bulharsko informuje Komisi do 30. března 2021 a následně každých šest měsíců o provádění plánovaných veřejných výdajů, a to až do jejich provedení v plné výši. 2. Pokud jsou opatření uvedená v článku 3 založena na plánovaných veřejných výdajích a vztahuje se na ně některé prováděcí rozhodnutí, kterým se mění toto prováděcí rozhodnutí, informuje Bulharsko Komisi do šesti měsíců ode dne přijetí uvedeného pozměňujícího prováděcího rozhodnutí a poté každých šest měsíců o provádění plánovaných veřejných výdajů, a to až do jejich provedení v plné výši.“
2)

Článek 2 se mění takto: a) v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) prodej, dodávky, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího materiálu do Středoafrické republiky čadskými nebo súdánskými silami výhradně pro jejich použití v mezinárodních hlídkách trojstranné síly, kterou dne 23. května 2011 v Chartúmu zřídily Středoafrická republika, Čad a Súdán s cílem posílit bezpečnost ve společné pohraniční oblasti, ve spolupráci s misí MINUSCA, jak bylo předem oznámeno výboru;“ b) v odstavci 1 se písmeno g) nahrazuje tímto: „g) prodej, dodávky, převod nebo vývoz zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení a poskytování související pomoci bezpečnostním silám Středoafrické republiky, včetně státních civilních donucovacích orgánů, jsou-li tyto zbraně, střelivo, vozidla nebo vybavení určeny výhradně k podpoře nebo použití v rámci procesu reformy bezpečnostního sektoru Středoafrické republiky, jak bylo předem oznámeno výboru; nebo“; c) v odstavci 1 se zrušuje písmeno h); d) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Členské státy předem oznámí výboru, že se uskuteční prodej, dodávky, převod nebo vývoz, jež jsou povoleny podle odst. 1 písm. a), b), c), d), f) a g).“
(3)

Podle čl. 127 odst. 1 a čl. 282 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a jak je uvedeno v článku 2 statutu ESCB, je Eurosystém povinen, aniž je dotčen cíl cenové stability, podporovat obecné hospodářské politiky v Unii se záměrem přispět k dosahování cílů Unie, jak jsou vymezeny v článku 3 Smlouvy o Evropské unii. Mezi tyto cíle patří vysoká úroveň ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (2) (dále jen „evropský právní rámec pro klima“) stanoví závazný cíl klimatické neutrality v Unii do roku 2050 v zájmu dosažení dlouhodobého teplotního cíle stanoveného v Pařížské dohodě (3). Vzhledem k tomu, že se evropský právní rámec pro klima dotýká všech myslitelných aspektů hospodářské politiky Unie, je součástí obecných hospodářských politik Unie, které má ECB podporovat. S ohledem na výše uvedené skutečnosti si Rada guvernérů při úpravě svých nástrojů měnové politiky za předpokladu, že dva stanovené soubory nástrojů budou stejně přínosné a nenarušují cenovou stabilitu, zvolí takové uspořádání, které nejlépe podpoří obecné hospodářské politiky v Unii. Cílem zahrnutí aspektů změny klimatu do rozdělení podle referenční hodnoty je snížení finančního rizika souvisejícího se změnou klimatu pro rozvahu Eurosystému, a to snížením uhlíkové náročnosti podnikových aktiv v držbě Eurosystému. Opatření je navrženo tak, aby mělo neutrální vliv na nastavení měnové politiky, pokud jde o celkové podmínky financování. Vzhledem k tomu, že toto opatření je stejně přínosné a nenarušuje cenovou stabilitu, jeho zavedení slouží rovněž k podpoře obecných hospodářských politik v Unii.
„96.

ROSTAMI CHESHMEH GACHI Mohammed (též znám jako ROSTAMI, Mohammad) محمد گچی چشمه رستمی (také známý jako محمد رستمی)

Místo narození: Kermánšáh (Írán) Datum narození: 1976 nebo 1977 Státní příslušnost: Írán Pohlaví: muž Číslo průkazu totožnosti: 111936 (Írán) Identifikační číslo: 13821 (Írán) Funkce: velitel íránské mravnostní policie

Mohammad Rostami Češmeh Gači je velitelem íránské mravnostní policie. Od začátku roku 2014 do začátku roku 2019 byl velitelem policie pro veřejnou bezpečnost v Kermánšáhu a zastával vysoké funkce v íránské zpravodajské službě. Mravnostní policie je součástí íránských donucovacích orgánů. Jedná se o zvláštní policejní jednotku, která vynucuje přísná pravidla oblékání pro ženy, včetně povinného nošení šátku. Mravnostní policie uplatňuje proti ženám za nedodržování íránských zákonů týkajících se nošení hidžábu nezákonnou sílu, sexuální a genderově podmíněné násilí, svévolné zatýkání a zadržování, nadměrné násilí a mučení. Dne 13. září 2022 mravnostní policie v Teheránu svévolně zatkla 22letou Mahsu Amíníovou, údajně za to, že neměla předepsaným způsobem nasazený hidžáb. Následně byla převezena do ústředí mravnostní policie, aby tam absolvovala „výchovné školení“. Podle spolehlivých zpráv a svědků byla během zadržení brutálně zbita a bylo s ní špatně zacházeno, což vedlo k její hospitalizaci a jejímu úmrtí dne 16. září 2022. Zneužívání pravomocí ze strany mravnostní policie se neomezuje pouze na tento incident a bylo široce zdokumentováno. Jako velitel íránské mravnostní policie je Rostami odpovědný za její činnost. Je tudíž odpovědný za závažné porušování lidských práv v Íránu.
(2)

Rozhodnutí (SZBP) 2019/1720 je použitelné do 15. října 2022. Na základě přezkumu uvedeného rozhodnutí by použitelnost omezujících opatření v něm stanovených měla být prodloužena do 15. října 2023 a odůvodnění týkající se dvou fyzických osob obsažené v příloze I uvedeného rozhodnutí by mělo být aktualizováno.
(2)

Rozhodnutí (SZBP) 2018/1544 je použitelné do 16. října 2022. Na základě přezkumu uvedeného rozhodnutí by měla být platnost omezujících opatření stanovených v uvedeném rozhodnutí prodloužena do 16. října 2023 a měla by být aktualizována jedna položka na seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článků 2 a 3, který je stanoven v příloze uvedeného rozhodnutí.
(18)

Aby Komise podpořila to, že budou příslušné orgány členských států rychle provádět nové požadavky na kontroly založené na posouzení rizik, jejichž cílem je odhalování podvodných a klamavých praktik a které byly zavedeny v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625, bylo důležité shromažďovat informace a příklady osvědčených postupů s cílem poskytnout členským státům pokyny. Tohoto cíle by bylo možné nejlépe dosáhnout spíše zjišťovacími studiemi než audity, neboť tento přístup by poskytl širší oblast působnosti, otevřel by dialog s příslušnými orgány členských států a umožnil by uspořádat setkání s dalšími donucovacími orgány a vyšetřovateli podvodů. Cíl prioritní oblasti týkající se podvodů by proto měl být změněn tak, aby tuto změnu odrážel.
(4)

Vzhledem k času potřebnému k provedení těchto posouzení a vzhledem k vysokému počtu žádostí obdržených ze třetích zemí se má za to, že přijetí výše uvedeného prováděcího rozhodnutí do 31. prosince 2022 není proveditelné. Do přijetí uvedeného prováděcího rozhodnutí a s cílem zabránit narušení obchodních toků by členské státy měly i nadále využívat odchylky podle čl. 12 odst. 2 směrnice 2008/90/ES.
(8)

„Zákon 27(I)/2020“ (4), „zákon 49(I)/2020“ (5), „zákon 140(I)/2020“ (6), „zákon 36(I)/2021“ (7) a „zákon 120(I)/2021“ (8) se staly základem pro zavedení řady měsíčních správních aktů (9), jejichž cílem je řešit dopad rozšíření onemocnění COVID-19. Na základě uvedených právních předpisů zavedly orgány „ režim podporující společnosti při částečném přerušení činnosti“, jak je uvedeno v čl. 3 písm. c) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1344. Režim poskytuje náhradu mzdy zaměstnancům podniků, u nichž došlo ke snížení obratu v důsledku pandemie, pod podmínkou setrvání pracovníků v zaměstnání. Tato náhrada představuje 60 % platu zaměstnance nebo 60 % jednotek sociálního pojištění zaměstnance získaných v roce 2018 podle toho, která z těchto hodnot je vyšší. Výše náhrady se pohybuje od minimální výše 360 EUR do maximální výše 1 214 EUR měsíčně. Opatření, původně platné na období od března 2020 do června 2020, bylo následně prodlouženo, aby pokrývalo období od ledna 2021 do srpna 2021.
(7)

Kromě toho na základě zákona o trhu práce Chorvatsko zavedlo opatření poskytující podporu při dočasném zkrácení pracovní doby v období od června 2020 do prosince 2022 pro podniky zaměstnávající deset nebo více zaměstnanců, a to v jakémkoli odvětví. Podmínkou pro využití tohoto opatření je očekávaný pokles celkové měsíční pracovní doby u všech pracovníků zaměstnaných na plný úvazek alespoň o 10 % na úrovni zaměstnavatele nebo o 20 % na úrovni provozu v měsíci, za který je požadována podpora. Od zaměstnavatele, který žádá o podporu, je dále vyžadováno, aby prokázal vztah mezi dopadem, který má rozšíření onemocnění COVID-19, a jeho podnikatelskou činností a jejím očekávaným poklesem, mimo jiné tím, že předloží důkazy o poklesu příjmu v měsíci, za který je požadována podpora, a to alespoň o 20 % ve srovnání s odpovídajícím měsícem roku 2019, nebo výjimečně v případě ledna a února 2022 ve srovnání s odpovídajícím měsícem roku 2020. Žádost o opatření se předkládá v měsíci předcházejícím měsíc, za který je o podporu žádáno. V rámci opatření je možné poskytnout podporu ve výši až 2 000 HRK na zaměstnance měsíčně. Opatření je prodloužením opatření popsaného v čl. 3 písm. b) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1348, jak je stanoveno v rozhodnutí správní rady Chorvatské služby zaměstnanosti (CES) přijatém dne 29. června 2020 a pozměněném dne 10. července a 22. října 2020 a dále pozměněném dne 8. ledna 2021 a 27. ledna 2022. Opatření by mělo být uplatňováno do konce prosince 2022.
(9)

Podle „zákona o zaměstnanosti č. XII-2470“ ze dne 21. června 2016, ve znění „zákona č. XIII-3005“ ze dne 4. června 2020, jak je uveden v čl. 3 písm. b) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1350, a následně pozměněném ve znění „zákona č. XIV-351“ ze dne 27. května 2021, byly dotace před 1. červencem 2021 vypláceny rovněž zaměstnancům vracejícím se do práce poté, co dočasně nevykonávali pracovní činnost, a to po dobu až šesti měsíců po jejich návratu do práce. Výše dotací vyplacených v prvním a druhém měsíci po návratu do práce by mohla činit až 100 % zaměstnancovy mzdy, ve třetím a čtvrtém měsíci 50 % a v pátém a šestém měsíci 30 %, přičemž výše vyplácené částky může v závislosti na hospodářské činnosti vykonávané zaměstnavatelem dosáhnout výše minimální mzdy, nebo dvojnásobku minimální mzdy. Od 1. července 2021 byly dotace vypláceny na zaměstnance vracející se do práce poté, co dočasně nevykonávali pracovní činnost, a to po dobu až dvou měsíců po jejich návratu do práce. Dotace v prvním měsíci sestává ze 100 % platu zaměstnance, avšak nejvýše 0,9násobku minimální mzdy a ve druhém měsíci 100 % platu zaměstnance, avšak nejvýše 0,6násobku minimální mzdy. Tyto dotace lze považovat za opatření podobné režimům zkrácené pracovní doby podle nařízení (EU) 2020/672, neboť jejich cílem bylo poskytnout podporu příjmu zaměstnanců a pomoci zachovat stávající pracovní poměry.
(10)

Na základě článků 4 a 5 „legislativního nařízení č. 27-B/2020 ze dne 19. června“ a článku 14-A „legislativního nařízení č. 46-A/2020 ze dne 30. července“, ve znění článku 4 „legislativního nařízení č. 6-C/2021 ze dne 15. ledna“, článku 2 „legislativního nařízení č. 23-A/2021 ze dne 24. března“ a článku 2 „legislativního nařízení č. 32/2021 ze dne 12. května“ byla zavedena a „vládním nařízením č. 102-A/2021 ze dne 14. května“ upřesněna nová zvláštní podpora pro podniky na obnovení podnikatelské činnosti. Opatření je popsáno v čl. 3 písm. d) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1354. Zpočátku mohly podniky, jejichž zaměstnanci čerpali podporu v rámci opatření uvedených v 7. nebo 8. bodě odůvodnění, za účelem ulehčení návratu do pracovního procesu a usnadnění udržení pracovních míst získat buď příspěvek ve výši minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený v jedné splátce, nebo příspěvek ve výši dvojnásobku minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený postupně během šesti měsíců. Pokud byla podpora poskytována postupně, měly podniky nárok na další pomoc v podobě částečného osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení, které by jako zaměstnavatel odvedly za příslušné zaměstnance, a to ve výši 50 %. Následně bylo opatření několikrát rozšířeno, mimo jiné tím, že do kategorie způsobilých podniků byly zahrnuty mikropodniky, jejichž zaměstnanci čerpali podporu v rámci opatření uvedeného v 12. bodě odůvodnění, a které tak mohly získat příspěvek ve výši dvojnásobku minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený postupně během šesti měsíců.
(7)

První kompenzační bonus pro osoby samostatně výdělečně činné, tzv. program „Pětadvacítka“, uvedený v čl. 3 písm. c) prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1345, jenž byl zaveden zákonem č. 159/2020 Sb. (4), poskytoval osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost nad rámec běžné volatility podnikání v důsledku ohrožení veřejného zdraví onemocněním COVID-19 nebo krizových opatření orgánů veřejné správy, kompenzační bonus ve výši 500 CZK na kalendářní den a osobu. Program „Pětadvacítka“ byl aktivní od 12. března 2020 do 8. června 2020. Program „podzimní kompenzační bonus“, zavedený zákonem č. 461/2020 Sb. (5), kterým byl následně změněn výše uvedený program, probíhal od 5. října 2020 do 15. února 2021; v rámci tohoto programu byl poskytován daňový bonus ve výši 500 CZK za každý kalendářní den osobám samostatně výdělečně činným, které byly nuceny pozastavit nebo výrazně omezit svou hospodářskou činnost v důsledku ohrožení veřejného zdraví nebo krizových opatření orgánů veřejné správy. Zákonem č. 95/2021 Sb. (6) a souvisejícími nařízeními vlády (č. 154/2021 Sb. (7) a č. 188/2021 Sb. (8)) byla zavedena další změna, tzv. nový kompenzační bonus pro rok 2021, jež byla aktivní od 1. února 2021 do 31. května 2021 a kterou se zvýšila výše daňového bonusu na 1 000 CZK denně. Naposledy změněný kompenzační bonus pro osoby samostatně výdělečně činné, tzv. kompenzační bonus pro rok 2022, zavedený zákonem č. 519/2021 Sb. (9), rovněž činil 1 000 CZK denně a byl aktivní od 22. listopadu 2021 do 31. ledna 2022.
6)

Článek 9 se mění takto: a) v odstavci 1 se bod 3 nahrazuje tímto: „3) okamžitě písemně informovat ECB v případě odnětí jakéhokoli certifikátu souvisejícího s akreditačními požadavky uvedenými v čl. 3 odst. 1 písm. d) nebo případně v čl. 4 odst. 2 a 3;“ b) v odstavci 1 se bod 4 nahrazuje tímto: „4) každoročně do dvou měsíců od konce kalendářního roku předložit: a) vyplněný formulář vlastního prohlášení, jehož vzor je k dispozici na extranetu ECB pro bankovky, podepsaný zákonným zástupcem výrobce, kterým se potvrzuje, že akreditovaný výrobce a jeho kontrolující subjekty splňují požadavky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b); b) písemné prohlášení vydané a podepsané nezávislým auditorem nebo certifikát, kterým se potvrzuje zavedení a provádění podnikového programu dodržování předpisů ve smyslu čl. 4 odst. 2 a 3, a to za celý kalendářní rok. Akreditovaní výrobci předloží první formulář vlastního prohlášení ve smyslu písmene a) a první písemné prohlášení vydané a podepsané nezávislým auditorem nebo certifikát ve smyslu písmene b) do konce února 2024, přičemž v obou uvedených případech se příslušný dokument vztahuje na celý kalendářní rok 2023.“ c) v odstavci 1 se bod 9 se nahrazuje tímto: „9. neprodleně písemně informovat ECB, pokud: a) akreditovaný výrobce nebo kterýkoli z jeho kontrolujících subjektů nesplňuje podmínky uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. b); b) akreditovaný výrobce nebo kterýkoli z jeho kontrolujících subjektů má informace o tom, že je předmětem správního nebo trestního vyšetřování v souvislosti s kterýmkoli jednáním uvedeným v čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo neplněním kteréhokoli z požadavků uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b); c) akreditovaný výrobce nebo kterýkoli z jeho kontrolujících subjektů byl pravomocným rozsudkem odsouzen pro některý z činů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a);“.
(2)

Na základě přezkumu rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 provedeného Radou by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do 31. října 2023 a ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedeného v příloze rozhodnutí (SZBP) 2015/1763 by měly být vyjmuty tři osoby.
a)

Do 1. ledna 2026 musí být mobilním terminálům přijímajícím v kmitočtových pásmech a systémech uvedených v tabulce 2 zabráněno v pokusech zaregistrovat se do pozemních mobilních sítí UMTS: — zabudováním síťové řídicí jednotky (NCU) do systému MCA, která zvýší šumový práh v kabině v pásmech, která jsou mobilními systémy používána pro příjem, a/nebo — odstíněním trupu letadla, které dále omezí sílu signálu prostupujícího do trupu a vycházejícího z trupu. Tabulka 2 Kmitočtové pásmo (MHz) Pozemní systémy 925 –960 MHz UMTS 2 110 –2 170 MHz UMTS Po uvedeném datu se provozovatelé MCA mohou rozhodnout, zda NCU v kmitočtových pásmech a systémech uvedených v tabulce 2 nadále uplatní.
Dynamická volba kmitočtu (DFS)

Dynamická volba kmitočtu je popsána v doporučení ITU-R M. 1652-1 (3) pro zajištění provozu slučitelného se systémy rádiového určování. Mechanismus dynamické volby kmitočtu musí zajišťovat, aby pravděpodobnost volby daného kanálu byla stejná pro všechny kanály dostupné v pásmech 5 250 –5 350 MHz a 5 470 –5 725 MHz. Mechanismus dynamické volby kmitočtu musí také v průměru zajišťovat téměř rovnoměrné rozprostření zátěže spektra. Systém WAS/RLAN musí provádět dynamickou volbu kmitočtu zajišťující minimálně stejně účinné potlačení rušení radaru jako dynamická volba kmitočtu popsaná v normě ETSI EN 301 893 V2.1.1. Nastavení (hardwarové a/nebo softwarové) systému WAS/RLAN týkající se dynamické volby kmitočtu nesmí být pro uživatele přístupné, pokud by změna tohoto nastavení měla za následek, že systémy WAS/RLAN již nebudou v souladu s požadavky na dynamickou volbu kmitočtu. To zahrnuje opatření zajišťující, že a) uživatel nemá možnost změnit zemi provozu a/nebo provozní kmitočtové pásmo, pokud by to mělo za následek, že zařízení již nebude v souladu s požadavky na dynamickou volbu kmitočtu, a b) nebude akceptován software a/nebo firmware, který by měl za následek, že zařízení již nebude v souladu s požadavky na dynamickou volbu kmitočtu.
(5)

Je proto nezbytné provést odpovídající úpravy rozhodnutí (EU) 2022/911 (ECB/2022/22), které by se mělo použít ode dne 20. března 2023. Rozhodnutí ECB/2007/7 by se mělo nadále používat až do uvedeného data.
1)

Článek 2 se mění takto: a) v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: „c) dodávky, prodej nebo převod nesmrtícího vojenského vybavení určeného výhradně pro humanitární nebo ochranné účely anebo poskytování technické pomoci a výcviku v souvislosti s tímto nesmrtícím vybavením;“ b) odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. S výjimkou činností uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c) členské státy předem oznámí Výboru pro sankce zřízenému podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1533 (2004) (dále jen „Výbor pro sankce“) jakékoli poskytnutí technické pomoci, finančních prostředků a zprostředkovatelských a jiných služeb souvisejících s vojenskou činností v DRK nebo jakoukoliv přepravu následujících zbraní a souvisejícího materiálu pro DRK: a) zbraně všech typů s ráží do 14,5 mm a příslušné střelivo; b) minomety s ráží do 82 mm a příslušné střelivo; c) granátomety a odpalovací zařízení pro rakety s ráží do 107 mm a příslušné střelivo; d) přenosné systémy protivzdušné obrany (MANPADS); e) protitankové řízené raketové systémy. V tomto oznámení musí být uvedeny veškeré relevantní informace, případně včetně koncového uživatele, navrhovaného data dodání a trasy přepravy.“
38.

Omar José PRIETO FERNÁNDEZ

datum narození: 25. května 1969 identifikační číslo: V-9761075 pohlaví: muž

Bývalý guvernér státu Zulia (2017–2021). V této funkci narušoval demokracii a právní stát ve státu Zulia. Do úřadu byl uveden neuznaným Národním ústavodárným shromážděním (ANC) poté, co legitimní vítěz voleb odmítl složit u ANC přísahu. Omar José Prieto Fernández aktivně podporoval nedemokratické volby do Národního shromáždění, které se uskutečnily 6. prosince 2020. Ve státu Zulia rovněž zastrašoval vedoucí představitele opozice „domovními návštěvami“ a uvedl, že pokud by prozatímní vláda pod vedením Juana Guaidóa převzala moc, vyhlásil by nezávislost státu Zulia.
(8)

V této souvislosti vedl strategický přezkum operace Atalanta v roce 2022 k závěru, že by mandát operace měl být prodloužen do 31. prosince 2024 a rozšířen o námořní bezpečnost u pobřeží Somálska a v Rudém moři, přičemž plnění stávajících úkolů by mělo pokračovat. Kromě toho je třeba vést dialog s iniciativou pro zvyšování informovanosti o situaci na moři v Hormuzském průlivu pod evropským vedením (EMASOH) a s operací Agénor, která je její vojenskou složkou, s cílem rozvíjet další vazby a synergie. Stejně tak by se mělo usilovat o součinnost s koordinovanou přítomností na moři na severozápadě Indického oceánu. Operace by dále měla vytvořit mechanismus pro sdílení informací o podezřeních na nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov s federální vládou Somálska prostřednictvím Národní ústředny Interpolu v Mogadišu.
(3)

Na základě přezkumu opatření uvedených v čl. 1a odst. 1 a čl. 2a odst. 1 a 2 rozhodnutí (SZBP) 2017/1775 by měla být použitelnost omezujících opatření prodloužena do 14. prosince 2023 a měla by být pozměněna odůvodnění a identifikační údaje týkající se pěti osob zařazených na seznam fyzických osob nebo na seznam fyzických nebo právnických osob, subjektů či orgánů, na něž se vztahují omezující opatření podle přílohy II rozhodnutí (SZBP) 2017/1775.
(5)

V roce 2021, po vstupu prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/2201 v platnost, obdržela Komise řadu návrhů na nová jmenování jak do Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, tak do koordinační krizové jednotky pro evropské letectví. Uvedené návrhy byly začleněny do prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/2201 prostřednictvím prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2022/723 (5).
1271.

Hamid VAHEDI حمید واحدی

Státní příslušnost: íránská Pohlaví: muž Hodnost: brigádní generál Funkce: Vrchní velitel íránských vzdušných sil

Brigádní generál Hamid Vahedi je vrchním velitelem íránských vzdušných sil. V této funkci je zapojen do rozhodování o íránském programu bezpilotních vzdušných prostředků, do vývozu bezpilotních vzdušných prostředků, jakož i do obranné spolupráce s Ruskou federací v této oblasti, což vedlo k tomu, že Ruská federace používala íránské bezpilotní vzdušné prostředky při útočné válce proti Ukrajině. Brigádní generál Hamid Vahedi tudíž podporuje činnosti, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.