Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 
ze dne 21. prosince 2006 
o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, 
o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č. 1626/94 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/11
vzhledem k těmto důvodům: 
(1) Ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování 
a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky1 platí pro 
Středozemní moře. 
(2) Rozhodnutím 98/392/ES2 Rada uzavřela Úmluvu Spojených národů o mořském právu, 
která obsahuje zásady a pravidla pro zachovávání a řízení živých zdrojů volného moře. 
V souladu s pravidly této úmluvy Společenství usiluje o koordinaci řízení živých vodních zdrojů a jejich zachovávání s jinými pobřežními státy. 
(3) Podle rozhodnutí 98/416/ES
3 je Společenství smluvní stranou dohody o Generální komisi 
pro rybolov ve Středozemním moři (dále jen „GFCM“). Dohoda o GFCM stanoví rámec 
pro regionální spolupráci při zachovávání mořských zdrojů ve Středozemním moři a jejich 
řízení tím, že přijímá doporučení v oblasti působnosti dohody o GFCM, která jsou pro 
smluvní strany závazná. 
(4) Biologické, sociální a hospodářské charakteristiky rybářství ve Středomoří vyžadují, aby 
Společenství stanovilo zvláštní řídící rámec. 
                                                 
1 Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. 
2 Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1. 
3 Úř. věst. L 190, 4.7.1998, s. 34. L 409/12 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
(5) Společenství se zavázalo k uplatňování přístupu založeného na předběžné opatrnosti při 
přijímání opatření navržených v zájmu ochrany a zachovávání živých vodních zdrojů 
a mořských ekosystémů a k zabezpečení jejich udržitelného využívání. 
(6) Systém řízení stanovený v tomto nařízení se vztahuje na činnosti související s lovem 
populací mořských živočichů ve Středozemním moři prováděným plavidly Společenství ve 
vodách Společenství nebo v mezinárodních vodách, plavidly třetích zemí v rybolovných 
oblastech členských států nebo občany Unie na volném Středozemním moři. 
(7) V zájmu nekladení překážek odbornému výzkumu by se však toto nařízení nemělo 
vztahovat na činnosti potřebné k takovému výzkumu. 
(8) Je nezbytné zavést účinný řídicí rámec prostřednictvím přiměřeného sdílení odpovědností 
mezi Společenstvím a členskými státy. 
(9) Přísná ochrana některých mořských druhů, kterou již umožňuje směrnice Rady 92/43/EHS 
ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin
1 a která platí pro mořské vody pod svrchovaností členských států, by 
měla být rozšířena na volné Středozemní moře. 
                                                 
1 Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/13
(10) V souladu s rozhodnutím Rady 1999/800/ES1 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných 
oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh k tomuto protokolu 
(Barcelonská úmluva), který kromě ustanovení týkajících se ochrany lokalit významných 
pro Středomoří stanoví vypracování seznamů ohrožených druhů a druhů, jejichž využívání 
je regulováno. 
(11) Je třeba přijmout nová technická opatření pro rybolov nahrazující opatření uvedená 
v nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři
2, aby se zohlednily 
nové odborné informace. Je třeba rovněž vzít v úvahu hlavní prvky akčního plánu pro zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři v rámci 
společné rybářské politiky. 
(12) Nařízení (ES) č. 1626/94 by proto mělo být zrušeno. 
(13) Je třeba se vyhnout nadměrným odlovům živočichů, kteří nedosahují předepsanou velikost. 
Za tímto účelem je nutné chránit určité oblasti, ve kterých se ve větším měřítku vyskytují 
nedospělí živočichové, přičemž se přihlédne ke místním zvláštním biologickým 
podmínkám. 
                                                
 
1 Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 1. 
2 Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 813/2004 
(Úř. věst. L 185, 24.5.2004, s. 1). L 409/14 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
(14) Lovná zařízení, která příliš škodí mořskému životnímu prostředí nebo vedou k vyčerpání 
některých populací mořských živočichů, by měla být zakázána nebo přísněji regulována. 
(15) Aby se dále nezvyšovala míra úmrtnosti nedospělých živočichů a aby se podstatně snížilo 
množství výmětů mrtvých mořských živočichů rybářskými plavidly, je vhodné stanovit 
zvětšení velikosti ok sítí a háčků u vlečných sítí, sítí pro lov při dně a dlouhých lovných 
šňůr používaných při lovu některých druhů mořských živočichů, jakož i stanovit povinné 
používání sítí se čtvercovými oky. 
(16) Pro umožnění přechodného období před zvětšením velikosti ok vlečných sítí pro lov při 
dně je vhodné stanovit některé charakteristiky příslušenství vlečných sítí, čímž se zvýší selektivita současně používaných velikostí ok. 
(17) Řízení intenzity rybolovu by mělo být hlavním nástrojem pro zabezpečení udržitelného 
rybářství ve Středozemním moři. Za tímto účelem je vhodné určit celkové rozměry 
hlavních druhů pasivních lovných zařízení, aby se omezil jeden faktor mající vliv na 
dosaženou intenzitu rybolovu. 
(18) Část pobřežního pásma by měla být vyhrazena selektivním lovným zařízením, která 
používají drobní rybáři, v zájmu ochrany oblastí, kde dochází k líhnutí, a ochrany citlivých 
stanovišť, jakož i v zájmu posílení sociální udržitelnosti rybářství ve Středozemním moři. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/15
(19) Je žádoucí stanovit minimální velikosti některých mořských živočichů při vykládce, aby se 
jak zlepšilo jejich využívání, tak aby se stanovily normy, podle kterých mohou členské 
státy budovat své systémy řízení pobřežního rybářství. Za tímto účelem by selektivita 
některých lovných zařízení měla co nejvíce odpovídat minimální velikosti při vykládce 
stanovené pro některé druhy nebo skupiny druhů, ulovených tímto zařízením. 
(20) Aby se nebránilo umělému doplňování nebo přesazování rybích populací a jiných 
mořských organismů, měly by se povolit operace nutné pro provádění takových činností za předpokladu, že budou slučitelné s udržitelností příslušných druhů. 
(21) Jelikož je sportovní rybolov ve Středomoří velmi důležitý, je třeba zabezpečit, aby jeho 
vykonávání nenarušovalo významně obchodní rybolov, bylo slučitelné s udržitelným 
využíváním živých vodních zdrojů a dodržovalo závazky Společenství k regionálním 
rybářským organizacím. 
(22) S ohledem na zvláštní rysy mnoha středomořských rybolovných oblastí, které jsou 
omezeny na určité zeměpisné podoblasti, a berouc v úvahu tradiční snahu o uplatňování 
systému řízení intenzity na místní úrovni, je vhodné stanovit plány řízení na úrovni 
Společenství a na úrovni členských států a kombinující zejména řízení intenzity rybolovu 
s konkrétními technickými opatřeními. L 409/16 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
(23) V zájmu zabezpečení účinné kontroly rybolovných činností by se měla přijmout některá 
konkrétní opatření, která doplňují opatření stanovená v nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze 
dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku1, nebo 
opatření, která jsou ještě přísnější. Zejména je třeba snížit současný práh 50 kg vyjádřený v ekvivalentu živé hmotnosti pro druhy jiné než vysoce stěhovavé a malé pelagické druhy 
ulovené ve Středozemním moři, které musí být uvedené v lodním deníku. 
(24) Jelikož rybářství Společenství vykazují více než 75 % úlovků mečouna obecného ve 
Středozemním moři, je vhodné stanovit řídicí opatření. V zájmu zabezpečení účinnosti těchto opatření by technická opatření pro zachování některých populací vysoce 
stěhovavých druhů měla vzejít z příslušných regionálních rybářských organizací. Komise 
by proto měla předložit případné vhodné návrhy Generální komisi pro rybolov ve 
Středozemním moři (GFCM) a Mezinárodní komisi na ochranu tuňáků v Atlantiku 
(ICCAT). Absence dohody v konkrétním časovém období nebrání EU v tom, aby přijala 
opatření v tomto směru až do dosažení konečné dohody na multilaterálním základě. 
                                                
 
1 Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 
768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s.1). 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/17
(25) Konkrétní ustanovení o rybolovu ve vodách okolo Malty byla přijata v nařízení Rady (ES) 
č. 813/2004 v souladu s aktem o přistoupení, a zejména s článkem 21 a přílohou III tohoto 
aktu. Je vhodné taková ustanovení ponechat v platnosti. 
(26) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím 
Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí 
svěřených Komisi1. 
(27) Změny příloh tohoto nařízení by se měly rovněž přijímat v souladu s rozhodnutím 
1999/468/ES, 
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: 
                                                 
1 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 
200, 22.7.2006, s. 11). L 409/18 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
KAPITOLA I  
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE 
Článek 1   
Oblast působnosti 
1. Toto nařízení se použije 
a) pro zachovávání, řízení a využívání živých vodních zdrojů tam, kde jsou takové 
činnosti prováděné 
i) v mořských vodách Středozemního moře východně od linie, která probíhá 
5°36’ západní délky (dále jen „Středozemní moře“), podléhajících 
svrchovanosti nebo jurisdikci členských států; 
ii) rybářskými plavidly Společenství ve Středozemním moři mimo vody uvedené 
v bodě i); 
iii) státními příslušníky Společenství ve Středozemním moři mimo vody uvedené 
v bodě i), aniž by byla dotčena hlavní odpovědnost státu vlajky; a 
b) pro uvádění na trh produktů rybolovu ulovených ve Středozemním moři. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/19
2. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem 
odborného výzkumu prováděné s povolením a pod záštitou dotčeného členského státu nebo 
dotčených členských států. 
Článek 2 
Definice 
Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 
1) „vlečným lovným zařízením“ jakékoli lovné zařízení s výjimkou vlečných šňůr vlečené 
buď výkonem motoru rybářského plavidla nebo tažené navijákem z rybářského plavidla, 
buď ukotveného nebo pomalu se pohybujícího, zejména včetně vlečných zařízení a 
drapáků; 
a) „vlečným zařízením“ vlečné sítě, lodní nevody a pobřežní nevody; 
i) „vlečnými sítěmi“ sítě, které se aktivně vlečou hlavním motorem plavidla a 
které se skládají z hlavního prostoru ve tvaru kuželu nebo hranolu (jako 
hlavního prostoru vlečné sítě) uzavřeného na konci kapsy a které mohou být 
prodlouženy u vstupního otvoru pomocí křídel nebo mohou být upevněny na 
pevný rám. Horizontálního otevření se dosáhne buď pomocí rozpěrných desek 
nebo je zajištěno výložníkem nebo rámem různého tvaru a velikosti. Takové 
sítě mohou být vlečeny buď po dně (vlečná síť pro lov při dně) nebo ve střední 
hloubce (pelagická vlečná síť); L 409/20 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
ii) „lodními nevody“ kruhové zatahovací sítě a vlečné nevody, které jsou 
operované a tažené pomocí provazů a navijáků z pohybujícího se nebo 
ukotveného plavidla, ale netažené pomocí hlavního motoru plavidla, které 
skládají se ze dvou bočních křídel a středového břicha sítě buď ve formě lžíce 
nebo s pytlem v nejzadnější části a které mohou operovat z povrchu směrem ke 
dnu v závislosti na lovených druzích; 
iii) „pobřežními nevody“ kruhové zatahovací sítě a vlečné nevody vrhané z 
plavidla a operované z pobřeží; 
b) „drapáky“ lovná zařízení buď aktivně vlečená hlavním motorem plavidla (lodní 
drapáky) nebo vlečená motorovým navijákem z ukotveného plavidla (mechanický drapák) pro lov mlžů, plžů nebo mořských hub a skládající se ze síťového pytle nebo 
kovového koše upevněných na pevném rámu nebo tyči různých velikostí a tvarů, 
jejichž spodní část může nést zakulacenou, zaostřenou nebo zubatou kovovou lištu a 
může nebo nemusí být vybavena rošty a pohyblivými deskami. Některé drapáky jsou 
vybavené hydraulickým zařízením (hydraulické drapáky). Drapáky tažené ručně 
nebo ručním navijákem v mělkých vodách, též z lodě, pro lov mlžů, plžů nebo 
mořských hub (ruční drapáky), se pro účely tohoto nařízení nepovažují za vlečná 
zařízení; 
2) „chráněnou rybolovnou oblastí“ geograficky vymezená mořská oblast, ve kterých jsou 
dočasně nebo trvale zakázané nebo omezené všechny nebo některé rybolovné činnosti 
v zájmu zlepšení využívání a zachovávání živých vodních zdrojů nebo ochrany mořských 
ekosystémů; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/21
3) „sítí pro lov při dně“ jakákoli třístěnná tenatová síť, tenatová síť na chytání ryb za žábry 
nebo kombinovaná síť pro lov při dně; 
a) „třístěnnou tenatovou sítí“ jakákoli síť zhotovená ze dvou nebo více kusů síťoviny 
paralelně připevněných na jednoduché linii plováků, která jsou nebo mohou být 
jakkoli upevněna k mořskému dnu; 
b) „tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ jakákoli síť zhotovená z jednoho kusu sítě 
umístěná ve vodě svisle pomocí plováků a závaží, upevněná nebo schopná upevnění jakýmkoli způsobem k mořskému dnu a udržující lovné zařízení na místě buď těsně 
u dna nebo plovoucí ve vodním sloupci; 
c) „kombinovanou sítí pro lov při dně“ jakákoli tenatová síť na chytání ryb za žábry pro lov při dně kombinovaná s třístěnnou tenatovou sítí, která představuje spodní část; L 409/22 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
4) „kruhovou zatahovací sítí“ sítě, do nichž se loví ryby tím, že se obklopí sítí ze stran 
a zespodu. Mohou nebo nemusí být vybaveny kapsovou šňůrou; 
a) „košelkovými nevody“ jakákoli kruhová zatahovací síť, jejíž dno je stahováno 
dohromady kapsovou šňůrou na dně sítě, jež prochází řadou kroužků umístěných 
podél základního provazu, což síti umožňuje být stažena a uzavřena. Košelkové 
nevody je možné používat pro lov malých pelagických druhů, velkých pelagických 
druhů nebo druhů žijících při dně; 
5) „vězenci“ lovné zařízení, které je upevněno nebo umístěno na dně a které funguje jako past 
chytající mořské druhy. Jsou konstruovány v podobě koše, nádoby, sudu nebo klece a ve většině případů se skládají z pevného nebo polopevného rámu vyrobeného z různých 
materiálů (dřeva, proutí, kovových tyčí, drátěného pletiva atd.), které mohou nebo nemusí 
být pokryty síťovinou. Mají jeden nebo více trychtýřů nebo ústí s hladce průchodnými 
otvory umožňujícími druhům dostat se do vnitřní komory. Je možné je používat samostatně 
nebo ve skupinách. Pokud jsou použity ve skupinách, hlavní šňůra nese četné háčky na 
postranních vlascích různé délky a v různé vzdálenosti od sebe v závislosti na lovených 
druzích; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/23
6) „dlouhými lovnými šňůrami“ lovná zařízení skládající se z hlavní šňůry nesoucí četné 
háčky na postranních vlascích různé délky a v různé vzdálenosti od sebe v závislosti na 
lovených druzích. Mohou být rozmístěny buď vertikálně nebo horizontálně k mořské 
hladině; mohou být ukládány buď na dno nebo blízko dna (dlouhá lovná šňůra pro lov při 
dně) nebo mohou být unášené ve střední hloubce nebo při hladině (dlouhá lovná šňůra pro 
lov při hladině); 
7) „háčky“ zakřivené zaostřené kusy ocelového drátu, obvykle s ozubcem. Špička háčku 
může být buď rovná nebo i obrácená nebo zakřivená; dřík může být různé délky nebo tvaru a jeho průřez může být kruhový (pravidelný) nebo plochý (kovaný). Celková délka háčku 
se měří jako největší celková délka dříku od konce háčku, který slouží pro upevnění vlasce 
a je obvykle ve tvaru očka, k vrcholu zakřivení. Šířka háčku se měří jako největší 
horizontální vzdálenost od vnější části dříku k vnější části háčku; 
8) „sportovním rybolovem“ rybolovné činnosti využívající živé vodní zdroje pro rekreaci 
nebo sport; L 409/24 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
9) „zařízeními s uzavíracím mechanismem (FAD)“ jakékoli zařízení plující při hladině moře 
a uzavírající pod sebou buď nedospělé nebo dospělé ryby vysoce stěhovavých druhů; 
10) „svatoondřejským křížem“ zařízení provádějící nůžkovité pohyby za účelem sběru 
měkkýše Pinna nobilis  a červených korálů z mořského dna; 
11) „dnem s výskytem mořských řas“ oblast, kde je mořské dno charakterizováno dominantní 
přítomností jevnosnubných mořských rostlin, nebo kde taková flora existovala a potřebuje 
obnovit. Mořské řasy je souhrnný termín pro druhy Posidonia oceanica,  Cymodocea 
nodosa , Zoostera marina a Zoostera noltii;  
12) „korálotvorným stanovištěm“ oblast, kde je mořské dno charakterizováno dominantní 
přítomností zvláštního biologického společenství nazývaného „korálotvorné“, nebo kde 
takové společenství existovalo a potřebuje obnovit. Korálotvorný je souhrnný termín pro 
velmi složitou biogenní strukturu, jejíž komplexní charakter vyplývá z neustálého 
překrývání dřívějšího skalnatého nebo tvrdého substrátu vápenité vrstvy pocházející hlavně 
z tvořivé aktivity vápenitých korálovitých rudých mořských řas tvořících kůru a živých 
organismů, jako Porifera , Ascidians , Cnidarians  (ztvrdlé korály, rohovitky atd.), 
Bryozoans , Serpulids , Annelids , jakož i jiných organismů vytvářejících vápencové 
struktury; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/25
13) „maërlovým mořským dnem“ oblast, kde je mořské dno charakterizováno dominantní 
přítomností zvláštního biologického společenství nazývaného „mäerl“, nebo kde takové 
společenství existovalo a potřebuje obnovit. Maërl je souhrnný termín pro biogenní 
strukturu vytvořenou několika druhy korálovitých rudých mořských řas ( Corallinaceae ), 
které mají tvrdé vápníkové kostry a rostou jako volné živé organismy rozvětvené, větvovité nebo uzlinaté korálovité mořské řasy na mořském dnu, tvořící nakupeniny na 
zvlněném bahnitém nebo písečném mořském dně. Maërlová mořská dna se obvykle skládají z jedné nebo více variabilních kombinací rudých mořských řas, zejména 
Lithothamnion
 c oralloides a Phymatolithon calcareum; 
14) „přímým doplňováním populací“ operace vypouštění živých divokých živočichů 
vybraných druhů do vod, ve kterých se přirozeně vyskytují, aby se využila přírodní 
produkce vodního prostředí pro zvýšení počtu živočichů, kteří jsou k dispozici pro rybolov 
nebo pro zvýšení přirozeného přírůstku ryb; 
15) „přesazováním populací“ postup, při kterém jsou živočišné druhy úmyslně dopravovány 
a vypouštěny lidmi v určitých oblastech zavedených populací a při kterém je pokračováno 
v dosavadním genetickém vývoji;  
16) „nepůvodními živočišnými druhy“ druhy, jejichž historicky známá oblast přirozeného 
výskytu se vyskytuje mimo oblast, která je předmětem zájmu;  
17) „vysazováním populací“ postup, při kterém jsou nepůvodní druhy ryb úmyslně 
dopravovány a vypouštěny lidmi v oblastech, které leží mimo historicky známou oblast 
jejich přirozeného výskytu.  L 409/26 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
KAPITOLA II 
CHRÁNĚNÉ DRUHY A CHRÁNĚNÁ STANOVIŠTĚ 
Článek 3 
Chráněné druhy 
1. S výjimkou případů, kdy byla udělena odchylka podle článku 16 směrnice 92/43/EHS, se 
zakazuje lov, uchovávání na plavidle, překládka nebo vykládka mořských druhů 
uvedených v příloze IV směrnice 92/43/EHS.  
2. Odchylně od odstavce 1 se povoluje uchovávání na plavidle, překládka nebo vykládka 
vzorků mořských druhů uvedených v odstavci 1, které byly náhodně uloveny, pokud je taková činnost nezbytná pro zabezpečení pomoci obnovy jednotlivých živočichů a pokud 
dané příslušné vnitrostátní orgány byly řádně informovány předem. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/27
Článek 4 
Chráněná stanoviště 
1. Je zakázáno lovit vlečnými sítěmi, drapáky, košelkovými nevody, lodními nevody, 
pobřežními nevody nebo podobnými sítěmi nad dnem s výskytem mořských řas složeným 
zejména z Posidonia oceanica  nebo jiných mořských jevnosnubných rostlin. 
Odchylně od prvního pododstavce je možné v plánech řízení uvedených v článku 18 nebo v článku 19 tohoto nařízení povolit používání košelkových nevodů, lodních nevodů nebo podobných sítí, jejichž celkové spouštění a chování v rámci rybolovných činností je 
takové, že kapsová šňůra, hlavní šňůra nebo tažná lana se nedotýkají dna s výskytem 
mořských řas. 
2. Je zakázáno lovit vlečnými sítěmi, drapáky, pobřežními nevody nebo podobnými sítěmi 
nad korálotvornými stanovišti a maërlovým mořským dnem. 
3. Zakazuje se provádění rybolovu pomocí tažených drapáků a vlečných sítí v hloubkách 
větších než 1000 m. L 409/28 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
4. Zákaz stanovený v odst. 1 pododstavci 1 a v odstavci 2 platí od vstupu tohoto nařízení v 
platnost ve všech stanovištích programu Natura 2000, ve všech zvláštních chráněných 
oblastech a ve všech zvláště chráněných oblastech významných pro Středomoří (SPAMI), 
které byly určeny za účelem zachování těchto stanovišť podle směrnice 92/43/EHS, nebo 
podle rozhodnutí 1999/800/ES. 
5. Odchylně od odst. 1 pododstavce 1 může Komise povolit postupem podle čl. 30 odst. 2 
nařízení (ES) č. 2371/2002 rybolov plavidly o celkové délce nejvýše 12 m a výkonu motoru nejvýše 85 kW s vlečnými sítěmi pro lov při dně, tradičně prováděný nad dnem 
s výskytem mořských řas druhu Posidonia , za předpokladu, že:
  
i) dotyčné rybolovné činnosti jsou regulovány plánem řízení podle článku 19 tohoto 
nařízení; 
ii) dotyčné rybolovné činnosti se týkají nejvýše 33 % oblastí se dny s výskytem 
mořských řas druhu Posidonia oceanica  v rámci oblasti, na niž se vztahuje plán 
řízení; 
iii) dotyčné rybolovné činnosti se týkají nejvýše 10 % oblastí se dny s výskytem 
mořských řas v teritoriálních vodách dotyčného členského státu. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/29
Rybolovné činnosti povolené podle tohoto odstavce musí: 
a) splňovat požadavky čl. 8 odst. 1 písm. h), čl. 9 odst. 3 bodu 2 a článku 23; 
b) být regulovány, aby bylo zajištěno, že úlovky druhů uvedených v příloze III jsou co 
nejmenší. Článek 9 odst. 3 pododstavec 1 se však nepoužije. 
Pokud je rybářské plavidlo provádějící činnost podle ustanovení tohoto odstavce staženo z flotily 
pomocí veřejných finančních prostředků, zvláštní povolení k rybolovu se zruší a znovu nevydá. 
Dotyčné členské státy zavedou plán sledování a podají každé tři roky od vstupu tohoto nařízení 
v platnost Komisi zprávu o stavu dna s výskytem mořských řas druhu Posidonia oceanica  
dotčeného činnostmi vlečných sítí pro lov při dně, jakož i seznam rybolovných plavidel s povolením. První zpráva se zašle Komisi do 31. července 2009. 
6. Členské státy podniknou odpovídající kroky k zabezpečení shromažďování odborných 
informací s ohledem na určení a zmapování stanovišť, jež mají být podle tohoto článku 
chráněna. L 409/30 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
KAPITOLA III 
CHRÁNĚNÉ RYBOLOVNÉ OBLASTI 
Článek 5 
Informační postup pro zřízení chráněných rybolovných oblastí 
Členské státy poskytnou Komisi poprvé do 31. prosince 2007  informace důležité pro zřízení 
chráněných rybolovných oblastí a pro případná řídicí opatření, která se v nich použijí, jak ve vodách 
pod jejich jurisdikcí, tak mimo ně, pokud ochrana oblastí, kde dochází k líhnutí nebo výtěru, nebo ochrana mořského ekosystému před škodlivými účinky rybolovu vyžaduje zvláštní opatření. 
Článek 6 
Chráněné rybolovné oblasti Společenství 
1. Na základě informací poskytnutých podle článku 5 tohoto nařízení, jakož i jiných 
relevantních informací ke stejnému účelu Rada určí během dvou let od přijetí tohoto 
nařízení chráněné rybolovné oblasti, vyskytující se v zásadě mimo teritoriální moře 
členských států, pokud jde o druhy rybolovných činností v takových oblastech zakázané 
nebo povolené. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/31
2. Rada může následně určit jiné chráněné rybolovné oblasti nebo změnit jejich vymezení 
a pravidla pro řízení na základě nových relevantních odborných informací. 
3. Členské státy a Komise podniknou odpovídající kroky k zabezpečení přiměřeného 
shromažďování odborných informací v zájmu odborného určení a zmapování oblastí, které 
mají být chráněny podle tohoto článku. 
Článek 7 
Národní chráněné rybolovné oblasti 
1. Členské státy určí během dvou let od přijetí tohoto nařízení a na základě informací 
získaných podle článku 5 tohoto nařízení další chráněné rybolovné oblasti s ohledem na chráněné rybolovné oblasti již stanovené v době vstupu tohoto nařízení v platnost v jejich 
teritoriálních vodách, v nichž mohou být rybolovné činnosti zakázány nebo omezeny za 
účelem uchovávání a řízení živých vodních zdrojů nebo za účelem udržování nebo 
zlepšování situace v ochraně mořských ekosystémů. Příslušné orgány členských států 
rozhodnou o lovných zařízeních, které se mohou v těchto chráněných oblastech používat, 
jakož i o náležitých technických pravidlech, která budou alespoň tak přísná, jako právní 
předpisy Společenství. L 409/32 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
2. Členské státy mohou následně určit jiné chráněné rybolovné oblasti nebo změnit vymezení 
a pravidla pro řízení stanovená podle odstavce 1 na základě nových relevantních 
odborných informací. Členské státy a Komise podniknou odpovídající kroky k zabezpečení 
přiměřeného shromažďování odborných informací v zájmu odborného určení a zmapování 
oblastí, které mají být chráněny v souladu s tímto článkem. 
3. Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 se oznámí Komisi. Při provádění odstavců 1 a 2 
členské státy uvědomí Komisi o odborných, technických a právních důvodech odůvodňujících nutnost zvláštních opatření. 
4. Pokud se navrhovaná chráněná rybolovná oblast v teritoriálních vodách členského státu 
může týkat plavidel jiného členského státu, musí být určena pouze po konzultaci Komise, 
příslušného členského státu a regionálního poradního sboru postupem podle čl. 8 odst. 3 až 
6 nařízení (ES) č. 2371/2002. 
5. Pokud bude mít Komise za to, že opatření pro řízení rybolovu oznámená podle odstavce 3 
nejsou dostačující pro zabezpečení vysoké úrovně ochrany zdrojů a životního prostředí, 
může po konzultaci členského státu požádat členský stát o změnu opatření nebo může 
navrhnout, aby Rada určila chráněnou rybolovnou oblast nebo přijala opatření pro řízení 
rybolovu v dotyčných vodách.
  30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/33
KAPITOLA IV 
OMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE LOVNÝCH ZAŘÍZENÍ 
Článek 8 
Zakázaná lovná zařízení a nedovolené způsoby rybolovu 
1. Je zakázáno používat k rybolovu nebo mít na plavidle: 
a) toxické, omamné nebo žíravé látky, 
b) přístroje na elektrické šoky, c) výbušniny, 
d) látky, které mohou tvořit výbušné směsi, 
e) tažená zařízení ke sběru rudých korálů nebo jiných druhů korálů nebo korálovitých 
organismů, 
f) pneumatická kladiva nebo jiné perkusní nástroje ke sběru zejména mlžů přichycených ke 
skalnímu podloží, 
g) svatoondřejský kříž a podobná zařízení ke sběru zejména rudých korálů nebo jiných druhů 
korálů nebo korálovitých organismů, 
h) panely se síťovinou o velikosti ok menší než 40 mm pro traulery pro lov při dně. L 409/34 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
2. Sítě pro lov při dně sítě na chytání ryb za žábry je zakázáno používat k odlovu těchto 
druhů: Tuňák křídlatý ( Thunnus alalunga ), tuňák obecný ( Thunnus thynnus ), mečoun 
obecný ( Xiphias gladius ), pražma ( Brama brama ), žraloci ( Hexanchus griseus ; Cetorhinus 
maximus ; Alopiidae ; Carcharhinidae ; Sphyrnidae ; Isuridae , a Lamnidae ). 
Odchylně je možné uchovávat na plavidle nebo vykládat nejvýše tři druhy žraloků náhodně 
ulovených a uvedených v prvním pododstavci výše za předpokladu, že nejde o chráněné 
druhy podle práva Společenství. 
3. Zakazuje se lovit, uchovávat na plavidle, překládat na jiná plavidla, vykládat, skladovat, 
prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji datlovky vrtavé ( Lithophaga litophaga)  a 
skulaře vrtavého ( Pholas dactylus) . 
4. Harpuny se zakazují používat ve spojení s podvodním dýchacím přístrojem (akvalungem) 
nebo v noci od západu do východu slunce. 
5. Zakazuje se lovit, uchovávat na plavidle, překládat na jiná plavidla, vykládat, skladovat, 
prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji samice langusty ( Palinuridae  spp.) a humra 
obecného ( Homarus gammarus ) nosící vajíčka. Samice langusty a humra obecného nosící 
vajíčka musí být vráceny do moře okamžitě po náhodném odlovu nebo mohou být použity 
pro přímé doplňování a přesazování populací v rámci plánů řízení zavedených podle 
článku 16 nebo 17 tohoto nařízení.  30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/35
Článek 9 
Minimální velikost ok 
1. Je zakázáno používat k rybolovu nebo mít na plavidle vlečná zařízení, kruhové zatahovací 
sítě nebo tenatové sítě na chytání ryb za žábry, není-li jejich velikost ok v části sítě, kde 
jsou oka nejmenší, v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 3 až 6 tohoto 
článku. 
2. Velikost ok se určuje postupem uvedeným v nařízení Komise (ES) č. 129/20031. 
3. U vlečných zařízení jiných než uvedených v odstavci 4 musí být minimální velikost ok:  
1) do 30. června 2008: 40 mm; 
2) od 1. července 2008 se síť uvedená v odstavci 1 nahradí sítí se čtvercovými oky o 
velikosti 40 mm u kapsy sítě nebo na řádně odůvodněnou žádost majitele plavidla se 
nahradí sítí s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm. 
Pokud jde o předcházející pododstavec, rybolovná plavidla budou mít povoleno 
používat a mít na plavidle pouze jeden ze dvou druhů sítě. 
3) Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o 
provádění tohoto odstavce, na jejímž základě, jakož i na základě informací 
předložených členskými státy do 31. prosince 2011, Komise navrhne případné 
nezbytné úpravy. 
                                                 
1 Úř. věst. L 22, 25.1.2003, s. 5. L 409/36 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
4. U vlečných sítí zaměřených na sardinky a sardele v případech, kdy tyto druhy představují 
nejméně 80 % úlovku vyjádřeného v živé hmotnosti po roztřídění, musí být velikost ok 
nejméně 20 mm. 
5. U kruhových zatahovacích sítí musí být velikost ok nejméně 14 mm. 
6. a) Tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně nesmí mít velikost ok menší 
než 16 mm. 
 b) U tenatových sítí na chytání ryb za žábry pro lov při dně zaměřených na ružichu 
červenou v případech, kdy tyto druhy představují nejméně 20 % úlovku vyjádřeného 
v živé hmotnosti, musí být velikost ok nejméně 100 mm. 
7. Členský stát může povolit odchylku od ustanovení uvedených v odstavcích 3, 4 a 5 pro 
lodní nevody a pobřežní nevody, na které se vztahuje plán řízení uvedený v článku 19, 
a v případě, že dotyčná rybolovná činnost je vysoce selektivní, má jen nepatrný dopad na 
mořské životní prostředí a nevztahují se na ni opatření čl. 4 odst. 5. 
8. Členské státy předloží aktuální odborné a technické odůvodnění pro takovou odchylku. 
Článek 10 
Minimální velikost háčku 
Pro všechna rybolovná plavidla používající dlouhé lovné šňůry a vykládající nebo mající na 
plavidle množství ružichy červené ( Pagellus bogaraveo)  představující více než 20 % úlovku 
vyjádřeného v živé hmotnosti po roztřídění se zakazuje používat jakékoli dlouhé lovné šňůry s háčky o celkové délce menší než 3,95 cm a šířce menší než 1,65 cm k rybolovu a mít je na 
plavidle. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/37
Článek 11 
Přídavná zařízení k vlečným sítím a příslušenství vlečných sítí 
1. Oka v jakékoli části sítě nesmí být ucpávána nebo jinak účinně zmenšována s výjimkou 
prostředků povolených nařízením Komise (EHS) č. 3440/841 nebo uvedených v příloze I 
písm. a) tohoto nařízení. 
2. Příslušenství vlečných sítí musí být v souladu s technickými specifikacemi stanovenými 
v příloze I písm. b) tohoto nařízení. 
Článek 12 
Rozměry lovných zařízení 
Je zakázáno mít na plavidle nebo používat na moři lovné zařízení, které není v souladu s rozměry 
uvedenými v příloze II. 
Článek 13 
Minimální vzdálenosti a hloubky při používání lovných zařízení 
1. Je zakázáno používat vlečná lovná zařízení do 3 námořních mil od pobřeží nebo do izobáty 
50 m, je-li této hloubky dosaženo v menší vzdálenosti od pobřeží. 
                                                 
1 Úř. věst. L 318, 7.12.1984, s. 23. NAřízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 
2122/89 (Úř. věst. L 203, 15.7.1989, s. 21). L 409/38 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
Odchylně od ustanovení odstavce 1 je povoleno používání drapáků ve vzdálenosti do 3 
námořních mil bez ohledu na hloubku, nepřesáhne-li úlovek jiných druhů než měkkýšů 
a korýšů 10 % celkové živé hmotnosti odlovu. 
2. Je zakázáno používání vlečných sítí do 1,5 námořních mil od pobřeží. Používání lodních 
drapáků  a hydraulických drapáků je zakázáno do 0,3 námořní míle od pobřeží. 
3. Je zakázáno používat košelkové nevody do 300 m od pobřeží nebo do izobáty 50 m, je-li 
této hloubky dosaženo v menší vzdálenosti od pobřeží. 
Košelkové nevody se nesmí používat v hloubkách menších než je 70 % celkové délky 
spuštěného košelkového nevodu samotného, podle měření v příloze II tohoto nařízení.  
4. Je zakázáno používat drapáky pro odlov mořských hub do izobáty 50 m a do 0,5 námořní 
míle od pobřeží. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/39
5. Na žádost členského státu Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 
2371/2002 povolí odchylku od odstavců 1 až 3 za podmínky, že taková odchylka je 
odůvodněna konkrétními geografickými omezeními, jako např. omezenou velikostí 
pobřežních platforem podél celého pobřeží členského státu nebo omezeným rozsahem 
rybolovných oblastí vhodných pro rybolov pomocí traulerů, pokud má daný rybolov 
zanedbatelný účinek na mořské prostředí a týká se omezeného počtu plavidel, jakož i za 
předpokladu, že dotyčný rybolov není možné provádět s jiným lovným zařízením a je předmětem plánu řízení uvedeného v článku 18 nebo 19 . Členské státy předloží aktuální 
odborné a technické odůvodnění pro takovou odchylku. 
6. Odchylně od odstavce 2 se vlečné sítě mohou dočasně používat do 31. prosince 2007 ve 
vzdálenosti od pobřeží kratší než je 1,5 námořní míle, avšak pouze v hloubce převyšující izobátu 50 m. 
7. Odchylně od odstavce 3 se košelkové nevody mohou dočasně používat do 
31. prosince 2007 ve vzdálenosti od pobřeží kratší než 300 m nebo v hloubce nepřesahující 
izobátu 50 m, avšak převyšující izobátu 30 m. Košelkové nevody mohou být přechodně 
používány do 31. prosince 2007 v hloubkách menších než je 70 % celkové délky 
ponořeného samotného košelkového nevodu, naměřené podle přílohy II tohoto nařízení. 
8. Odchylně od odstavce 2 se lodní drapáky a hydraulické drapáky mohou dočasně používat 
do 31. prosince 2007 ve vzdálenosti od pobřeží kratší než 0,3 námořní míle. L 409/40 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
9. Odchylka uvedená v odstavci 5 se může týkat pouze rybolovných činností již povolených 
členskými státy a plavidel působících v rybářském sektoru po více než pět let a nesmí 
zahrnout žádné budoucí zvýšení stávající intenzity rybolovu. 
Seznam rybářských plavidel s povolením a jejich charakteristiky budou oznámeny Komisi do 30. dubna 2007 a bude obsahovat zprávu o srovnání s charakteristikami této flotily k 1. lednu 2000. 
Navíc tyto rybolovné činnosti: 
a) musí splňovat požadavky článku 4, čl. 8 odst. 1 písm. h), čl. 9 odst. 3 bodu 2 a článku 23, b) nesmí narušovat činnosti plavidel používajících lovná zařízení jiná než vlečné sítě, nevody 
nebo podobná vlečná zařízení,  
c) musí být regulovány, aby bylo zajištěno, že úlovky druhů uvedených v příloze III, 
s výjimkou mlžů, jsou co nejmenší, 
d) nesmí být zaměřené na hlavonožce. 
Dotyčné členské státy zavedou plán sledování a každé tři roky od vstupu tohoto nařízení v platnost 
podají zprávu Komisi. První zpráva se zašle Komisi do 31. července 2009. S ohledem na tyto 
zprávy může Komise přijmout opatření postupem podle článku 18 nebo čl. 19 odst. 9 tohoto 
nařízení. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/41
10. Odchylka od odstavců 1 a 2 se udělí pro rybolovnou činnost, které byla udělena odchylka 
podle čl. 4 odst. 5 tohoto nařízení, postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 
2371/2002. 
11. Odchylně od odstavce 2 se povoluje používání vlečných sítí ve vzdálenosti od 0,7 do 1,5 
námořní míle od pobřeží za těchto podmínek: 
– hloubka moře musí dosahovat nejméně izobáty 50 metrů; 
– konkrétní zeměpisná omezení, jako např. omezená velikost pobřežních platforem podél 
celého pobřeží daného členského státu nebo omezený rozsah oblasti, v níž je možné 
provádět rybolov vlečnými sítěmi; 
– zanedbatelný účinek na mořské prostředí; 
– dodržování podmínek odst. 9 pododstavce 3 písm. a) a b); 
– používáním vlečných sítí nedochází ke zvýšení intenzity rybolovu nad rámec toho, co je již 
povoleno členskými státy. 
Členské státy oznámí Komisi do 30. září 2007 způsob uplatňování této odchylky. Toto oznámení 
musí zahrnovat seznam povolených rybářských plavidel a zón určených zeměpisnou délkou 
a šířkou na pevnině i na moři. L 409/42 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
Dotyčné členské státy monitorují rybolovnou činnost v příslušných zónách a zajistí odborné 
vyhodnocení. Výsledky odborného vyhodnocení se sdělují Komisi jednou za tři roky počínaje dnem 
vstupu tohoto nařízení v platnost. První zpráva se sdělí Komisi do 31. července 2009. 
Pokud se Komise na základě sdělení předložených členskými státy podle pododstavců 2 a 3 nebo na 
základě nových odborných informací bude domnívat, že podmínky pro odchylku nejsou splněny, 
může po konzultaci s příslušným členským státem tento členský stát požádat o změnu dané 
odchylky nebo může navrhnout Radě vhodná opatření pro ochranu příslušných zdrojů a životního prostředí. 
Článek 14 
Přechodné odchylky od minimální velikosti ok 
 a minimální  vzdálenosti od pobřeží  
pro používání rybolovných zařízení 
1. Jakékoli rybolovné zařízení uvedené v čl. 9 odst. 3, 4 a 5, jehož minimální velikost ok je 
menší, než je určená v uvedených ustanoveních a jehož použití je v souladu s vnitrostátním 
právem platným dne 1. ledna 1994 může být používáno do 31. května 2010, i když 
nesplňuje požadavky čl. 13 odst. 9. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/43
2. Jakékoli lovné zařízení uvedené v čl. 12 odst. 1, 2 a 3, používané v menší vzdálenosti od 
pobřeží, než je určená v uvedených ustanoveních a používané v souladu s vnitrostátním 
právem platným dne 1. ledna 1994, může být používáno do 31. května 2010, i když 
nesplňuje požadavky čl. 13 odst. 9.  
3. Odstavce 1 a 2 se použijí, pokud Rada nerozhodne jinak kvalifikovanou většinou na návrh 
Komise a s ohledem na odborné podklady. 
KAPITOLA V 
MINIMÁLNÍ VELIKOSTI MOŘSKÝCH ŽIVOČICHŮ 
Článek 15 
Minimální velikosti mořských živočichů 
1. Mořští živočichové, kteří nedosahují požadované minimální velikosti stanovené v příloze 
III (dále jen „podměreční mořští živočichové“), nesmí být loveni, uchováváni na plavidle, překládáni na jiné plavidlo, vykládáni na pevninu, převáženi, skladováni, prodáváni, 
vystavováni nebo nabízeni k prodeji. L 409/44 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
2. Velikost mořských živočichů se měří podle přílohy IV. Je-li ke stanovení požadované 
velikosti možné použít více metod, pak se má za to, že mořští živočichové mají 
požadovanou velikost, pokud alespoň jedno stanovené měření ukazuje hodnotu stejnou 
nebo větší než je odpovídající minimální velikost. 
3. Odstavec 1 se nepoužije na malé sardinky, které jsou předmětem vykládky k lidské 
spotřebě a jejichž odlov je povolen v souladu s vnitrostátními pravidly stanovenými v 
plánu řízení uvedeném v článku 19, pokud jsou uloveny lodními nevody nebo pobřežními nevody a pokud se příslušná populace sardinek nachází v bezpečných biologických 
mezích. 
Článek 16  
Přímé doplňování populací a jejich přesazování 
1. Odchylně od článku 15 je možné podměrečné mořské živočichy lovit, uchovávat na 
plavidle, překládat na jiná plavidla, vykládat, překládat, skladovat, prodávat, vystavovat 
nebo nabízet k prodeji v živém stavu pro účely přímého doplňování populací nebo jejich 
přesazování s povolením a pod záštitou členského státu, kde se tyto činnosti odehrávají. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/45
2. Členské státy zabezpečí, aby odchyt podměrečných mořských živočichů pro účely uvedené 
v odstavci 1 byl prováděn způsobem, který je slučitelný s jakýmkoli opatřením 
Společenství v oblasti řízení použitelným na dané druhy. 
3. Mořští živočichové ulovení za účelem uvedeným v odstavci 1 musí být buď vráceni do 
moře, nebo použiti pro extenzivní akvakulturu. Pokud jsou později znovu chyceni, mohou 
být prodáváni, skladováni, vystavováni nebo nabízeni k prodeji, pokud splňují podmínky 
uvedené v článku 15. 
4. Vysazování a přesazování populace, jakož i přímé doplňování jakýmkoli nepůvodním 
druhem se zakazuje s výjimkou případů, kdy je prováděno v souladu s čl. 22 písm. b) směrnice Rady 92/43/EHS. 
KAPITOLA VI 
NEZISKOVÝ RYBOLOV 
Článek 17 
Sportovní rybolov 
1. Při sportovním rybolovu se zakazuje používat vlečná zařízení, kruhové zatahovací sítě, 
košelkové nevody, lodní drapáky, mechanické drapáky, tenatové sítě na chytání ryb za 
žábry, trojstranné tenatové sítě a kombinované sítě pro lov při dně. Použití dlouhých 
lovných šňůr pro lov vysoce stěhovavých druhů je při sportovním rybolovu rovněž 
zakázáno. L 409/46 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
2. Členské státy zabezpečí, aby byl sportovní rybolov provozován způsobem slučitelným s 
cíli a pravidly tohoto nařízení. 
3. Členské státy zabezpečí, aby mořští živočichové ulovení v rámci sportovního rybolovu 
nebyli uváděni na trh. Odchylně se však může povolit uvádění na trh druhů ulovených při 
sportovních závodech, pokud se zisk z jejich prodeje použije na dobročinné účely. 
4. Členské státy přijmou opatření k zapisování a samostatnému shromažďování údajů o 
úlovcích dosažených v rámci sportovního rybolovu ve Středozemním moři, pokud jde o vysoce stěhovavé druhy uvedené v příloze I nařízení (ES) 973/2001
1. 
5. Členské státy regulují podvodní rybolov prováděný harpunami, zejména za účelem splnění 
povinností stanovených v čl. 8 odst. 4. 
6. Členské státy sdělí Komisi veškerá opatření přijatá podle tohoto článku. 
                                                 
1 Úř. věst. L 137, 19.5. 2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 831/2004 
(Úř. věst. l 127, 29.4.2004, s. 33). 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/47
KAPITOLA VII 
PLÁNY ŘÍZENÍ 
Článek 18 
Plány řízení na úrovni Společenství 
1. Rada může přijmou plány řízení pro konkrétní rybolovné činnosti ve Středomoří, zejména 
v oblastech ležících úplně nebo částečně mimo teritoriální vody členských států. Tyto 
plány mohou zejména zahrnovat: 
a) opatření pro řízení intenzity rybolovu; 
b) konkrétní technická opatření, včetně případných dočasných odchylek od pravidel 
tohoto nařízení, pokud jsou takové odchylky nezbytné pro provoz rybářského odvětví 
a pokud je plánem řízení zabezpečeno udržitelné využívání příslušných zdrojů; 
c) rozšíření povinného používání systémů sledování plavidel nebo podobných systémů 
pro plavidla mezi 10 až 15 m celkové délky; 
d) dočasná nebo trvalá omezení v zónách, vyhrazená pro určitá lovná zařízení nebo pro 
plavidla, která přijala závazky v rámci plánu řízení. L 409/48 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
Plány řízení předpokládají vydávání zvláštních povolení k rybolovu v souladu s nařízením 
(ES) č. 1627/941. 
Odchylně od ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1627/94 může být vyžadováno, aby plavidla o délce menší než 10 m měla zvláštní povolení k rybolovu. 
2. Členské státy nebo regionální poradní sbor pro Středozemní moře mohou předložit Komisi 
návrhy o záležitostech týkajících se vypracování plánů řízení. Komise na takové návrhy 
odpoví do tří měsíců po jejich obdržení. 
3. Členské státy a Komise zabezpečí odpovídající odborné sledování plánů řízení. 
Každoročně se revidují zejména některá řídicí opatření pro rybolov druhů s krátkou životností, aby se zohlednily změny přírůstku populace, které mohou nastat. 
Článek 19 
Plány řízení pro určité rybolovné činnosti v teritoriálních vodách 
1. Členské státy přijmou do 31. prosince 2007 plány řízení pro rybolov prováděný vlečnými 
sítěmi, lodními nevody, pobřežními nevody, kruhovými zatahovacími sítěmi a drapáky v 
jejich teritoriálních vodách. Na uvedené plány řízení se vztahuje čl. 6 odst. 2 a 3 a čl. 6 
odst. 4 první pododstavec nařízení (ES) č. 2371/2002. 
                                                
 
1  Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/49
2. Členské státy mohou následně stanovit jiné plány řízení na základě nových relevantních 
odborných informací. 
3. Členské státy zabezpečí odpovídající odborné sledování plánů řízení. Každoročně se 
reviduje zejména plán řízení pro rybolov druhů s krátkou životností, aby se zohlednily 
změny přírůstku populace, které mohou nastat. 
4. Plány řízení mohou zahrnovat opatření jdoucí nad rámec ustanovení tohoto nařízení za 
účelem: 
a) zvýšení selektivity lovného zařízení, 
b) snížení výmětů; 
c) omezení intenzity rybolovu. 
5. Opatření zahrnutá do plánů řízení musí být přiměřená účelům, cílům a plánovanému 
časovému rámci a musí brát v úvahu: 
a) stav ochrany populace nebo populací; 
b) biologické charakteristiky populace nebo populací; 
c) charakteristické rysy rybolovných oblastí, v nichž je odlov populací prováděn; 
d) hospodářský dopad opatření na dotyčné rybolovné oblasti. L 409/50 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
6. Plány řízení stanoví vydávání zvláštních povolení k rybolovu v souladu s nařízením (ES) 
č. 1627/94. 
Odchylně od ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1627/94 se může od plavidel o 
celkové délce menší než 10 m vyžadovat, aby měla zvláštní povolení k rybolovu. 
7. Plány řízení uvedené v odstavci 1 se oznámí Komisi do 30. září 2007 , aby mohla předložit 
své připomínky před schválením plánu. Plány řízení uvedené v odstavci 2 se oznámí 
Komisi 6 měsíců před plánovaným datem vstupu v platnost. Komise oznámí plány ostatním členským státům. 
8. Pokud by se plán řízení mohl týkat plavidel jiného členského státu, přijme se až po 
konzultaci s Komisí, příslušným členským státem a příslušným regionálním poradním 
sborem postupem podle čl. 8 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 2371/2002. 
9. Pokud se bude Komise na základě oznámení uvedeného v odstavci 7 nebo na základě 
nového odborného stanoviska domnívat, že plán řízení přijatý buď podle odstavce 1, nebo 
podle odstavce 2 není dostačující pro zabezpečení vysoké úrovně ochrany zdrojů a 
životního prostředí, může po konzultaci s dotyčným členským státem jej požádat o změnu 
plánu nebo může navrhnout Radě vhodná opatření pro ochranu zdrojů a životního 
prostředí. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/51
KAPITOLA VIII 
KONTROLNÍ OPATŘENÍ 
Článek 20 
Lov cílových druhů 
1. Procentní údaje uvedené v čl. 9 odst. 4 a 6, čl. 10 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 se vypočítají jako 
podíl na živé hmotnosti všech živých vodních živočichů na plavidle po vytřídění nebo v 
okamžiku vykládky. Podíly mohou být vypočteny na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků. 
2. V případě rybářských plavidel, z nichž byla množství živých vodních živočichů přeložena 
na jiná plavidla, se tato množství zohlední při výpočtu procentních podílů uvedených v 
odstavci 1. 
Článek 21 
Překládání na jiná plavidla 
Překládat živé vodní živočichy na jiná plavidla nebo přijímat překládku takových živočichů z jiných plavidel mohou pouze kapitáni rybářských plavidel, kteří vedou lodní deník v souladu s článkem 6 
nařízení (EHS) č. 2847/93. 
Článek 22 
Určené přístavy 
1. Úlovky traulerů lovících při dně, pelagických traulerů, košelkových nevodů, plavidel 
lovících při povrchu na dlouhé lovné šňůry, lodních drapáků a hydraulických drapáků 
budou předmětem vykládky a uvádění na trh poprvé pouze v přístavech určených 
členskými státy. L 409/52 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
2. Členské státy předloží Komisi do 30. dubna 2007 seznam určených přístavů. Komise předá 
tento seznam ostatním členským státům. 
Článek 23 
Sledování úlovků 
V čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93 se druhá věta nahrazuje tímto: 
„V rámci rybolovných činností ve Středozemním moři musí být do lodního deníku zaznamenán 
každý druh ryb nacházející se na plavidle, pokud je jeho množství větší než 15 kg v ekvivalentu živé hmotnosti a pokud je uveden na seznamu, který byl schválen podle odstavce 8. 
U vysoce stěhovavých druhů a malých pelagických druhů se však musí do lodního deníku 
zaznamenávat jakékoli množství větší než 50 kg v ekvivalentu živé hmotnosti.“ 
Článek 24 
Rejstřík plavidel oprávněných lovit 
 v oblasti dohody o GFCM 
1. Všechny členské státy zašlou do 1. června 2007 Komisi prostřednictvím obvyklého 
zařízení na zpracování dat seznam plavidel o celkové délce větší než 15 metrů plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, kterým povolil lovit ryby v oblasti 
GFCM tím, že jim vydal povolení k rybolovu. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/53
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje: 
a) identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva Společenství (Community 
fleet register – CFR) a jeho vnější označení podle definice v příloze I nařízení (ES) 
č. 26/20041; 
b) období povolení provádět rybolov nebo překládku; 
c) používané lovné zařízení. 
3. Komise zašle seznam výkonnému sekretariátu GFCM do 1. července 2007, aby tato 
plavidla mohla být zapsána do rejstříku GFCM pro plavidla o celkové délce větší než 15 m 
oprávněných lovit v oblasti dohody o GFCM (dále jen „rejstřík GFCM“). 
4. Veškeré změny, které se mají provést v seznamu uvedeném v odstavci 1, se stejným 
postupem oznámí Komisi pro další předání výkonnému sekretariátu GFCM nejméně deset 
pracovních dnů před tím, než plavidlo začne provádět rybolov v oblasti dohody o GFCM. 
                                                 
1  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25. L 409/54 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
5. Rybářská plavidla Společenství o celkové délce větší než 15 m, jež nejsou uvedena 
v seznamu zmíněném v odstavci 1, nesmějí v oblasti dohody o GFCM lovit, mít na palubě, 
překládat nebo vykládat žádné ryby, měkkýše a korýše.  
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby: 
a) pouze plavidla plující pod jejich vlajkou a uvedená v seznamu zmíněném v odstavci 
1 a mající na palubě jimi vydanou licenci k rybolovu byla oprávněna provádět rybolov v oblasti dohody o GFCM za podmínek stanovených v této licenci; 
b) plavidlům, která prováděla nedovolený, neřízený a nehlášený rybolov v oblasti 
GFCM nebo v jiných oblastech, nebyla vydána licence k rybolovu, pokud noví vlastníci nepředložili dostatečné důkazy o tom, že předchozí vlastnící a 
provozovatelé již na nich nemají žádnou právní, prospěchovou nebo finanční účast, 
ani nad nimi nemají kontrolu, nebo že se jejich plavidla neúčastní nedovoleného, 
neřízeného a nehlášeného rybolovu, ani s ním nejsou spojeni; 
c) jejich vnitrostátní právní předpisy v možné míře zakazovaly majitelům 
a provozovatelům plavidel plujících pod jejich vlajkou a uvedených v seznamu 
zmíněném v odstavci 1 účastnit se nebo být spojeni s rybolovem v oblasti dohody o 
GFCM prováděným plavidly nezapsanými v rejstříku GFCM; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/55
d) jejich vnitrostátní právní předpisy v možné míře stanovily, že majitelé plavidel 
plujících pod jejich vlajkou a uvedených v seznamu zmíněném v odstavci 1 musí být 
státními příslušníky nebo právními subjekty daného členského státu vlajky; 
e) jejich plavidla plnila veškerá příslušná ochranná a řídicí opatření GFCM. 
7. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zákazu lovu, uchovávání na palubě, překládky 
a vykládky ryb, měkkýšů a korýšů ulovených v oblasti GFCM plavidly o celkové délce větší než 15 m, jež nejsou zapsána v rejstříku GFCM. 
8. Členské státy neprodleně předají Komisi veškeré údaje zakládající důvodné podezření, že 
plavidla o celkové délce větší než 15 m, jež nejsou zapsána v rejstříku GFCM, loví nebo překládají ryby, měkkýše a korýše v oblasti dohody o GFCM. 
KAPITOLA IX 
OPATŘENÍ PRO VYSOCE STĚHOVAVÉ DRUHY 
Článek 25 
Lov mečouna obecného 
Rada rozhodne o technických opatřeních na ochranu nedospělého mečouna obecného ve Středozemním moři 31. prosince 2007. L 409/56 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
KAPITOLA X 
OPATŘENÍ PRO VODY OKOLO MALTY 
Článek 26 
Hospodářská oblast 25 mil okolo Malty 
1. Přístup plavidel Společenství do vod a ke zdrojům v oblasti sahající 25 námořních mil od 
pobřeží okolo Maltských ostrovů (dále jen „hospodářská oblast“) je upraven takto: 
a) rybolov v hospodářské oblasti je omezen na rybářská plavidla o celkové délce menší 
než 12 m používající jiná než vlečná lovná zařízení; 
b) celková intenzita rybolovu těchto plavidel vyjádřená jako celková rybolovná kapacita 
nepřesáhne průměrnou úroveň zjištěnou v letech 2000 až 2001, která odpovídá 1 950 
plavidlům s celkovým výkonem motoru 83 000 kW a hrubou prostorností 4 035 GT. 
2. Odchylně od odst. 1 písm. a) jsou traulery, jejichž celková délka nepřesahuje 24 m, 
oprávněny lovit v určitých oblastech uvnitř hospodářské oblasti, které jsou popsány 
v části a) přílohy V tohoto nařízení, za těchto podmínek: 
a) celková rybolovná kapacita traulerů, které mohou operovat v hospodářské oblasti, 
nepřesáhne horní hranici 4 800 kW; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/57
b) rybolovná kapacita kteréhokoli trauleru, který je oprávněn operovat v hloubce méně 
než 200 m, nepřesáhne 185 kW; izobáta 200 m hloubky je určena lomenou čarou, 
jejíž některé body jsou uvedeny v části b) přílohy V tohoto nařízení; 
c) traulery lovící v hospodářské oblasti mají zvláštní povolení k rybolovu v souladu 
s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví 
obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu1, a jsou uvedeny 
v seznamu obsahujícím jejich vnější označení a identifikační číslo plavidla v rejstříku 
rybářského loďstva Společenství (CFR) podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 
26/2004, který dotyčné členské státy každoročně předávají Komisi; 
d) omezení kapacity stanovená v písmenech a) a b) se periodicky přehodnocují podle 
doporučení příslušných odborných orgánů ohledně svého vlivu na zachování 
populací. 
3. Pokud celková rybolovná kapacita uvedená v odst. 2 písm. a) přesáhne celkovou 
rybolovnou kapacitu traulerů, jejichž celková délka nepřesahuje 24 m a které operovaly 
v hospodářské oblasti v referenčním období 2000 až 2001 (dále jen „referenční rybolovná 
kapacita“), rozdělí Komise postupem podle článku 29 tento přebytek dostupné rybolovné 
kapacity mezi členské státy s přihlédnutím k zájmu členských států požadujících povolení. 
Referenční rybolovná kapacita odpovídá 3 600 kW. 
                                                 
1  Úř. věst. 171, 6.7.1994, s. 7. L 409/58 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
4. Zvláštní povolení k rybolovu pro přebytek dostupné rybolovné kapacity uvedený 
v odstavci 3 se vydají pouze plavidlům, která jsou ke dni použitelnosti tohoto článku 
zapsána v rejstříku rybářského loďstva Společenství. 
5. Pokud celková rybolovná kapacita traulerů oprávněných operovat v hospodářské oblasti 
v souladu s odst. 2 písm. c) přesáhne horní hranici stanovenou v odst. 2 písm. a) z toho 
důvodu, že tato horní hranice byla snížena po přezkumu podle odst. 2 písm. d), rozdělí 
Komise rybolovnou kapacitu mezi členské státy na tomto základě: 
a) rybolovná kapacita v kW odpovídající plavidlům, která v této oblasti lovila v období 
2000 až 2001, bude na prvním místě; 
b) rybolovná kapacita v kW odpovídající plavidlům, která v této oblasti lovila 
v nějakém jiném období, bude na druhém místě; 
c) veškerá zbývající rybolovná kapacita pro ostatní plavidla bude rozdělena mezi 
členské státy s přihlédnutím k zájmům členských států požadujících povolení. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/59
6. Odchylně od odst. 1 písm. a) jsou plavidla lovící košelkovými nevody nebo dlouhými 
lovnými šňůrami a plavidla lovící zlakovité v souladu s článkem 27 oprávněna operovat 
v dané hospodářské oblasti. Těmto plavidlům se vydá zvláštní povolení k rybolovu v 
souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94 a zapíší se do seznamu obsahujícího jejich 
vnější označení a identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského loďstva Společenství 
(CFR) podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004, který každý členský stát předá 
Komisi.  Intenzita rybolovu je v každém případě kontrolována v zájmu zabezpečení udržitelnosti rybolovu v dané oblasti. 
7. Kapitán každého trauleru oprávněného k rybolovu v hospodářské oblasti v souladu 
s odstavcem 2, který není vybaven VMS, nahlásí každý vstup do hospodářské oblasti a 
výstup z ní svým úřadům a úřadům daného pobřežního státu. 
Článek 27 
Lov zlakovitých 
1. Od 1. ledna do 5. srpna každého roku se zakazuje lov zlakovitých (rod Coryphaena ) 
pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem v příslušné hospodářské oblasti. 
2. Počet plavidel účastnících se lovu zlakovitých v příslušné oblasti nepřesáhne 130. L 409/60 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
3. Maltské úřady stanoví trasy pro lodě vybavené zařízením s uzavíracím mechanismem 
a přidělí tyto trasy rybářským plavidlům Společenství nejpozději do 30. června každého 
roku. Rybářská plavidla Společenství vybavená zařízením s uzavíracím mechanismem 
plující pod jinou vlajkou než vlajkou Malty nesmí operovat uvnitř oblasti 12 mil. 
Komise stanoví postupem podle článku 29 kritéria, která se použijí pro stanovení a 
přidělení tras pro lodě vybavené zařízením s uzavíracím mechanismem. 
4. Rybářským plavidlům oprávněným účastnit se lovu zlakovitých se vydá zvláštní povolení 
k rybolovu v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94 a zapíší se do seznamu obsahujícího jejich vnější označení a identifikační číslo plavidla v rejstříku rybářského 
loďstva Společenství (CFR) podle definice v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004, který 
dotyčný členský stát předá Komisi.  Odchylně od ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 
1627/94 jsou rybářská plavidla, jejichž celková délka nepřesahuje 10 m, povinna mít zvláštní povolení k rybolovu. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/61
KAPITOLA XI 
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 
Článek 28 
Rozhodovací postup 
Nestanoví-li toto nařízení jinak, rozhoduje Rada postupem podle článku 37 Smlouvy. 
Článek 29 
Prováděcí pravidla 
Prováděcí pravidla k článkům 23 a 24 tohoto nařízení se přijmou postupem podle čl. 30 odst. 2 
nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. 
Článek 30 
Změny 
Změny příloh se přijmou postupem podle čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002. L 409/62 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
Článek 31 
Zrušovací ustanovení 
Nařízení (ES) č. 1626/94 se zrušuje. 
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou 
v příloze VI. 
Článek 32  
Vstup v platnost 
Toto nařízení vstupuje v platnost třicátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.  
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. 
V Bruselu dne 21. prosince 2006. 
 Za Radu 
 předseda 
 J. KORKEAOJA 
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/63
 PŘÍLOHA I  
Technické podmínky pro připevňování zařízení k vlečným sítím a jejich příslušenství 
Definice 
Pro účely této přílohy se rozumí: 
a) „síťováním s několikanásobným vláknem“ síťování zhotovené ze dvou nebo více vláken, 
kde vlákna je možné mezi uzly oddělit, aniž by se poškodila jejich struktura; 
b) „bezuzlovým síťováním“ síťování složené z čtyřhranných ok, jejichž strany jsou přibližně 
stejně velké a u nichž jsou rohy tvořeny vzájemným propletením dvou přilehlých stran ok; 
c) „síťováním se čtvercovými oky“ konstrukce síťování provedená tak, že ze dvou sad 
paralelních linií tvořených vlákny sítě je jedna sada paralelní a druhá kolmá k podélné ose 
sítě; 
d) „břichem vlečné sítě“ část s nástavcem v přední části vlečné sítě; 
e) „rozšířenou částí“ část bez nástavce zhotovená z jednoho nebo více panelů, mezi břichem 
vlečné sítě a její kapsou; L 409/64 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 f) „kapsou“ nejvzdálenější část vlečné sítě, ze síťování se stejnou velikostí ok, mající buď 
válcovitý nebo kuželovitý tvar, s téměř kruhovým příčným průřezem o stejném nebo 
zmenšujícím se poloměru; 
g) „balónovou kapsou“ jakákoli kapsa skládající se z jednoho nebo více připojených panelů, 
ze síťování o stejné velikosti ok, jejichž počet ok se zvyšuje směrem k zadní části lovného 
zařízení, což způsobuje prodloužení příčné délky s ohledem na podélnou osu sítě a 
rozšíření obvodu kapsy; 
h) „kapsovitou kapsou“ jakákoli kapsa, jejíž svislá výška se směrem k zadní části kapsy 
snižuje a jejíž příčné průřezy tvoří téměř elipsu o stejné nebo zmenšující se hlavní ose. Nejvzdálenější část kapsy je buď tvořena z jediného složeného panelu nebo z 
nejvzdálenějšího horního a dolního panelu šňůrou spojeného příčně k podélné ose sítě; 
i) „příčnou spojovací šňůrou“ vnější nebo vnitřní šňůra vedoucí příčně k podélné ose sítě 
v nejvzdálenější části kapsy buď podél spojení dvou horních a dolních panelů nebo podél 
ohybu jediného nejvzdálenějšího panelu. Může jít buď o prodloužení laterální šňůry nebo o 
samostatnou šňůru; 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/65
 j) „vnější obvod“ průřezu v síťování vlečné sítě s kosočtvercovými oky se vypočte jako počet 
ok v daném průřezu vynásobený délkou nataženého oka; 
k) „vnější obvod“ průřezu v síťování vlečné sítě se čtvercovými oky se vypočte jako počet ok 
v daném průřezu vynásobený délkou oka; 
a) Povolená přídavná zařízení k vlečným sítím  
1. Bez ohledu na článek 8 nařízení (EHS) č. 3440/84 je pro uzavření otvoru pro 
vyprazdňování kapsovité kapsy možné použít mechanické zařízení pracující na 
principu zdrhovadla, buď příčné k podélné ose sítě nebo podélné. 
2. Příčné zdrhovadlo je připojeno ve vzdálenosti nejvýše 1 m od spodní síťoviny kapsy. L 409/66 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 b) Požadavky na příslušenství  
1. Balónová kapsa je ve vlečných sítích zakázána. Počet stejně velkých ok po jakémkoli 
obvodu kapsy jakékoli samostatné sítě se nesmí zvyšovat zepředu dozadu. 
2. Obvod nejspodnější části břicha vlečné sítě (část s nástavcem) nebo rozšířené části 
(část bez nástavce) nesmí být menší než obvod přední části kapsy sensu stricto . 
Zejména v případě kapsy se síťováním se čtvercovými oky musí být obvod 
nejspodnější části břicha vlečné sítě nebo rozšířená část dvakrát až čtyřikrát větší než obvod přední části kapsy sensu stricto . 
3. Panely se čtvercovými oky sítě je možné vložit do libovolné vlečné sítě a musí se 
umístit před jakoukoli rozšířenou část nebo na kterékoli místo mezi přední částí 
rozšířené části a zadní částí kapsy. Panely nesmí být ucpávány jakýmkoli způsobem 
vnitřními nebo vnějšími přídavnými zařízeními. Panely musí být zhotoveny ze 
síťoviny bez uzlů nebo síťoviny zhotovené z pevných uzlů a vloží se tak, aby oka 
zůstala plně otevřená po celou dobu rybolovu. Podrobná pravidla k dalším 
technickým specifikacím panelů s čtvercovými oky sítí se přijmou postupem podle 
článku 29 tohoto nařízení. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/67
 4. Podobně je možné postupem podle článku 26 tohoto nařízení povolit technická 
zařízení s ohledem na zlepšení selektivity vlečných sítí jiná než uvedená výše v písm. 
b) bodu 3. 
5. Zakazuje se mít na palubě nebo používat jakoukoli vlečnou síť, jejíž kapsa je 
zhotovena úplně nebo zčásti z jakéhokoli síťovinového materiálu s oky jinými než 
čtvercovými nebo kosočtvercovými, ledaže by toto bylo povoleno postupem podle 
článku 29 tohoto nařízení. 
6. Odstavec 4 a 5 se nepoužije pro žádný lodní nevod, jehož kapsa má velikost ok sítě 
menší než 10 mm. 
7. Odchylně od čl. 6 odst. 4 nařízení (EHS) č. 3440/84 nesmí být velikost ok zpevňující 
kapsy menší než 120 mm u traulerů pro lov při dně, pokud jsou oka kapsy menší než 60 mm. Toto ustanovení platí pouze ve Středozemním moři a nedotýká se jiných vod 
Společenství. Pokud je velikost ok kapsy větší než 60 mm, použije se čl. 6 odst. 4 
nařízení (EHS) č. 3440/84. 
8. Kapsovitá kapsa nesmí mít více než jeden otvor určený k vyprazdňování. 
9. Délka příčné spojovací šňůry nesmí být menší než 20 % obvodu kapsy. L 409/68 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 10. Obvod zpevňující kapsy podle definice v článku 6 nařízení č. 3440/84 musí tvořit 
nejméně 1,3 násobek obvodu kapsy vlečné sítě pro lov při dně. 
11. Zakazuje se mít na palubě nebo používat jakoukoli vlečnou síť, zhotovenou úplně 
nebo zčásti s kapsou ze síťovinových materiálů sestávajících z jednoduchých vláken 
o tloušťce větší než 3,0 mm. 
12. Zakazuje se mít na palubě nebo používat jakoukoli vlečnou síť, zhotovenou úplně 
nebo zčásti s kapsou ze síťovinových materiálů sestávající z několikanásobných vláken. 
13. Síťovinové materiály s vlákny o tloušťce větší než 6 mm se zakazují ve všech 
částech vlečné sítě pro lov při dně. 
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/69
 PŘÍLOHA II  
Požadavky týkající se charakteristických znaků lovného zařízení 
Definice 
Pro účely této přílohy platí tyto definice: 
1) délka sítí se definuje podle délky linie plováků. Délka sítí pro lov při dně a unášených sítí 
může být rovněž definována na základě hmotnosti nebo objemu úlovku; 
2) hloubka sítí se definuje jako součet výšek namočených ok sítě (včetně uzlíků) napnutých 
kolmo na linii plováků. 
1. Drapáky 
Maximální šíře drapáků je 3 m, s výjimkou drapáků k lovu mořských hub. 
2. Kruhové zatahovací sítě (košelkové nevody a nevody bez kapsových šňůr) 
Délka síťoviny se omezuje na nejvýše 800 m a ponorná hloubka na nejvýše 120 m, s 
výjimkou nevodů na lov tuňáků. L 409/70 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 3. Sítě pro lov při dně 
3.1 Třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně 
1) Ponorná hloubka třístěnné tenatové sítě je nejvýše 4 m. 
2) Ponorná hloubka tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně je 
nejvýše 10 m. 
3) Zakazuje se mít na palubě nebo namáčet více než 6 000 m třístěnné tenatové 
sítě, tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov při dně na jedno plavidlo, 
přičemž se vezme v úvahu to, že od ledna roku 2008 nesmí v případě jednoho 
rybáře takové sítě překročit 4 000 m, k nimž může být přidáno dalších 1 000 m 
pro druhého rybáře a dalších 1 000 m pro třetího rybáře. Do 31. prosince 2007 
nesmí takové sítě překročit 5 000 m v případě jednoho nebo druhého rybáře a 
6 000 m v případě třetího rybáře. 
4) Průměr monofilamentu nebo jednoduchého vlákna tenatové sítě na chytání ryb 
za žábry pro lov při dně může být nejvýše 0,5 mm. 
5) Odchylně od odstavce 2 mohou tenatové sítě na chytání ryb za žábry pro lov 
při dně maximální délky do 500 m mít maximální ponornou hloubku nejvýše 
30 m. Zakazuje se mít na palubě nebo namáčet více než 500 m tenatových sítí 
na chytání ryb za žábry pro lov při dně, pokud jejich ponorná hloubka 
překračuje limit 10 m stanovený v odstavci 2. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/71
 3.2. Kombinované sítě pro lov při dně (třístěnné tenatové sítě + tenatové sítě na chytání 
ryb za žábry) 
1) Ponorná hloubka kombinované sítě pro lov při dně je nejvýše 10 m. 
2) Je zakázáno mít na palubě nebo namáčet více než 2 500 m kombinovaných sítí 
na jedno plavidlo. 
3) Průměr monofilamentu nebo jednoduchého vlákna tenatové sítě na chytání ryb 
za žábry je nejvýše 0,5 mm. 
4) Odchylně od odstavce 1 mohou sítě pro lov při dně maximální délky nejvýše 
500 m mít maximální ponornou hloubku nejvýše 30 m. Zakazuje se mít na 
palubě nebo namáčet více než 500 m kombinovaných sítí pro lov při dně, 
pokud jejich ponorná hloubka překračuje limit 10 m stanovený v odstavci 1. 
4. Na dně nastražené dlouhé lovné šňůry 
1) Je zakázáno mít na palubě nebo namáčet více než 1 000 háčků na osobu na palubě 
v rámci celkového limitu 5 000 háčků na plavidlo.  
2) Odchylně od odstavce 1 může mít každé plavidlo podnikající rybářský výjezd delší 
než tři dny na palubě nejvýše 7 000 háčků. 
5. Vězence pro hlubinný lov korýšů 
Je zakázáno mít na palubě nebo namáčet více než 250 vězenců na plavidlo. L 409/72 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 6. U hladiny nastražené dlouhé lovné šňůry (plovoucí) 
Je zakázáno mít na palubě nebo namáčet více než: 
1) 2 000 háčků na jedno plavidlo u plavidel lovících tuňáka obecného ( Thunnus 
thynnus ) v případech, kdy tento druh představuje nejméně 70 % úlovku vyjádřeného 
v živé hmotnosti po roztřídění; 
2) 3 500 háčků na jedno plavidlo u plavidel lovících mečouna obecného ( Xyphias 
gladius ) v případech, kdy tento druh představuje nejméně 70 % úlovku vyjádřeného 
v živé hmotnosti po roztřídění; 
3) 5 000 háčků na jedno plavidlo u plavidel lovících tuňáka křídlatého ( Thunnus 
alalunga ) v případech, kdy tento druh představuje nejméně 70 % úlovku vyjádřeného 
v živé hmotnosti po roztřídění; 
4) Odchylně od odstavců 1 až 3 může mít každé plavidlo podnikající rybářský výjezd 
delší než dva dny na palubě stejné množství náhradních háčků. 
7. Vlečné sítě 
Technické specifikace omezující maximální rozměry plovákové šňůry, základního 
provazu, vnitřního obvodu nebo vnějšího obvodu vlečných sítí spolu s maximálním 
množstvím sítí v rámci několikanásobných vlečných sítí se přijmou do října roku 2007 
postupem podle článku 30 tohoto nařízení. 
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/73
 PŘÍLOHA III  
Minimální velikosti mořských živočichů 
ODBORNÝ NÁZEV OBECNÝ NÁZEV  Minimální velikost 
1. Ryby   
Dicentrarchus labrax  Mořčák evropský  25 cm 
Diplodus annularis  Mořan světloploutvý  12 cm 
Diplodus puntazzo  Mořan okounovitý  18 cm 
Diplodus sargus  Mořan příčnopruhý  23 cm 
Diplodus vulgaris  Mořan obecný  18 cm 
Engraulis encrasicolus *  Sardel obecná  9 cm 
Epinephelus spp. Kanic (rod) b. n.  45 cm 
Lithognathus mormyrus  Pražman mramorovaný  20 cm 
Merluccius merluccius ***  Štikozubec obecný  20 cm  
Mullus spp. Ostnatec (rod) b. n.  11 cm 
Pagellus acarne  Nemá český název  17 cm 
Pagellus bogaraveo  Ružicha šedá  33 cm 
Pagellus erythrinus  Ružicha červená  15 cm 
Pagrus pagrus  Pražman obecný  18 cm 
Polyprion americanus  Mnohopilák americký  45 cm  
Sardina pilchardus**  Sardinka obecná  11 cm  
Scomber spp. Makrela japonská  18 cm 
Solea vulgaris  Jazyk obecný  20 cm 
Sparus aurata  Pražman zlatý  20 cm 
Trachurus spp. Kranas (rod) b.n.  15 cm  L 409/74 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 ODBORNÝ NÁZEV OBECNÝ NÁZEV  Minimální velikost 
2. Korýši   
Homarus gammarus  Humr evropský  300 mm  TL 
105 mm CL  
Nephrops norvegicus  Humr severský  20 mm CL 
70 mm TL  
Palinuridae Langustovití (čeleď) b. n.  90 mm CL  
Parapenaeus longirostris  Kreveta červená  20 mm CL 
3. Mlži   
Pecten jacobeus Hřebenatka svatojakubská  10 cm  
Venerupis spp.  Tapeska (rod) b. n.  25 mm 
Venus spp.  Zaděnka (rod) b. n.  25 mm 
   
TL celková délka; CL délka krunýře; 
* Sardele: členské státy mohou stanovit namísto minimální velikosti veličinu maximálního 
počtu 110 ryb na kg; 
** Sardinky: členské státy mohou stanovit namísto minimální velikosti veličinu maximálního 
počtu 55 ryb na kg; 
*** Mníkovci: Do 31. prosince 2008 se však povoluje toleranční rozpětí 15 % hmotnosti pro 
mníkovce o velikosti 15 až 20 cm. Tento limit tolerance musí být dodržen jak 
individuálními plavidly na moři nebo v přístavu vykládky, tak na trzích prvního prodeje po 
vykládce. Tento limit musí být rovněž dodržen při jakékoli další obchodní transakci na 
národní nebo mezinárodní úrovni.  
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/75
 PŘÍLOHA IV  
Měření velikosti mořských živočichů 
1. Velikost jakékoli ryby se měří, jak uvádí obr. 1, od vrcholu rypce po konec nejdelších 
paprsků ocasní ploutve. 
2. Velikost humra severského ( Nephrops norvegicus)  se měří podle obr. 2 
– jako délka krunýře paralelně se středovou osou, od zadního okraje kteréhokoli 
očního důlku ke střední části distálního dorzálního okraje krunýře, nebo 
– jako celková délka od špičky rostra ke konci posledního článku těla, nezahrnujíc 
štěty. 
3. Velikost humra obecného ( Homarus gammarus ) se měří podle obr. 3 - jako délka krunýře 
paralelně se středovou osou, od zadního okraje kteréhokoli očního důlku ke střední části 
distálního dorzálního okraje krunýře, nebo 
– od špičky rostra až ke konci posledního článku těla, nezahrnujíc štěty (celková 
délka). L 409/76 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 4. Velikost langusty ( Palinuridae ) se měří podle obr. 4 jako délka krunýře paralelně se 
středovou osou, od špičky rostra ke střední částí distálního dorzálního okraje krunýře. 
5. Velikost jakýchkoli mlžů se měří podle obr. 5 jako nejdelší část jejich ulity. 
Obrázek 1 
 
 
30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/77
  Obrázek 3 Obrázek 2  
 a) Délka krunýře b) Celková délka 
L 409/78 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 Obrázek 4 
30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/79
 Obrázek 5 
 
 
L 409/80 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 PŘÍLOHA V  
Hospodářská oblast 25 mil okolo Maltských ostrovů 
a) Oblasti povolené pro traulery okolo Maltských ostrovů: zeměpisné souřadnice 
Zóna A Zóna H 
A1 – 36 ,01 72°s.š., 14, 144 2°v. d. 
A2 – 36 ,02 89°s.š., 14, 179 2°v. d. 
A3 – 35 ,98 22°s.š., 14, 274 2°v. d. 
A4 – 35 ,84 89°s.š., 14, 324 2°v. d. A5 – 35 ,81 06°s.š., 14, 254 2°v. d. 
A6 – 35 ,97 06°s.š., 14, 245 9°v. d.
 H1 – 3 5,6 739°s.š., 14 ,67 42°v. d. 
H2 – 3 5,4 656°s.š., 14 ,84 59°v. d. 
H3 – 3 5,4 272°s.š., 14 ,76 09°v. d. 
H4 – 3 5,5 106°s.š., 14 ,63 25°v. d. H5 – 3 5,6 406°s.š., 14 ,60 25°v. d.
 
Zóna B Zóna I 
B1 – 35, 790 6°s.š., 14,4 409°v. d. 
B2 – 35, 803 9°s.š., 14,4 909°v. d. 
B3 – 35, 793 9°s.š., 14,4 959°v. d. B4 – 35, 752 2°s.š., 14,4 242°v. d. B5 – 35, 760 6°s.š., 14,4 159°v. d. 
B6 – 35, 770 6°s.š., 14,4 325°v. d.
 I1 – 36, 148 9°s.š., 14,3 909°v.d . I2 – 36, 252 3°s.š., 14,5 092°v.d . 
I3 – 36, 237 3°s.š., 14,5 259°v.d . I4 – 36, 137 2°s.š., 14,4 225°v.d .
 
Zóna C Zóna J 
C1 – 35 ,84 06°s.š., 14, 619 2°v. d. 
C2 – 35 ,85 56°s.š., 14, 669 2°v. d. 
C3 – 35 ,83 22°s.š., 14, 654 2°v. d. C4 – 35 ,80 22°s.š., 14, 577 5°v. d.
 J1 – 36,2 189°s.š., 1 3,91 08°v. d. 
J2 – 36,2 689°s.š., 1 4,07 08°v. d. 
J3 – 36,2 472°s.š., 1 4,07 08°v. d. J4 – 36,1 972°s.š., 1 3,92 25°v. d.
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/81
 Zóna D Zóna K 
D1 – 36 ,04 22°s.š., 14, 345 9°v. d. 
D2 – 36 ,02 89°s.š., 14, 462 5°v. d. D3 – 35 ,99 89°s.š., 14, 455 9°v. d. D4 – 36 ,02 89°s.š., 14, 340 9°v. d.
 K1 – 3 5,9 739°s.š., 14 ,02 42°v. d. K2 – 3 6,0 022°s.š., 14 ,04 08°v. d. K3 – 3 6,0 656°s.š., 13 ,96 92°v. d. K4 – 3 6,1 356°s.š., 13 ,85 75°v. d. 
K5 – 3 6,0 456°s.š., 13 ,92 42°v. d.
 
Zóna E Zóna L 
E1 – 35, 978 9°s.š., 14,7 159°v. d. 
E2 – 36, 007 2°s.š., 14,8 159°v. d. E3 – 35, 938 9°s.š., 14,7 575°v. d. E4 – 35, 893 9°s.š., 14,6 075°v. d. 
E5 – 35, 905 6°s.š., 14,5 992°v. d.
 L1 – 35, 985 6°s.š., 14,1 075°v. d. 
L2 – 35, 995 6°s.š., 14,1 158°v. d. L3 – 35, 957 2°s.š., 14,0 325°v. d. L4 – 35, 962 2°s.š., 13,9 408°v. d.
 
Zóna F Zóna M 
F1 – 3 6,1 423°s.š., 14 ,67 25°v. d. F2 – 3 6,1 439°s.š., 14 ,78 92°v. d. 
F3 – 3 6,0 139°s.š., 14 ,78 92°v. d. 
F4 – 3 6,0 039°s.š., 14 ,61 42°v. d.
 M 1 – 36,4 856°s.š.,14 ,32 92°v. d. M 2 – 36,4 639°s.š.,14 ,43 42°v. d. 
M 3 – 36,3 606°s.š.,14 ,48 75°v. d. 
M 4 – 36,3 423°s.š.,14 ,42 42°v. d. M 5 – 36,4 156°s.š.,14 ,42 08°v. d.
 
Zóna G Zóna N 
G1 – 36,0 706°s.š., 14 ,93 75°v. d. G2 – 35,9 372°s.š., 15 ,00 00°v. d. 
G3 – 35,7 956°s.š., 14 ,98 25°v. d. 
G4 – 35,7 156°s.š., 14 ,87 92°v. d. G5 – 35,8 489°s.š., 14 ,68 25°v. d.
 N1 – 36 ,11 55°s.š., 14, 121 7°v. d. N2 – 36 ,10 79°s.š., 14, 077 9°v. d. 
N3 – 36 ,07 17°s.š., 14, 026 4°v. d. 
N4 – 36 ,04 58°s.š., 14, 037 6°v. d. N5 – 36 ,05 16°s.š., 14, 089 6°v. d. N6 – 36 ,09 89°s.š., 14, 135 5°v. d. 
 
 L 409/82 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 b) Zeměpisné souřadnice některých bodů podél izobáty 200 m uvnitř hospodářské oblasti 25 
mil 
ID Zeměpisná šířka Zeměpisná délka 
1 36,36 73°s.š. 14,55 40°v.d. 
2 36,31 59°s.š. 14,55 67°v.d. 
3 36,27 35°s.š. 14,53 79°v.d. 4 36,23 57°s.š. 14,47 85°v.d. 
5 36,16 99°s.š. 14,43 16°v.d. 
6 36,13 07°s.š. 14,35 34°v.d. 7 36,11 17°s.š. 14,21 27°v.d. 8 36,10 03°s.š. 14,16 58°v.d. 
9 36,08 59°s.š. 14,15 2°v.d. 
10  36,05 47°s.š. 14,14 3°v.d. 11  35,99 21°s.š. 14,15 84°v.d. 12  35,97 44°s.š. 14,18 15°v.d. 
13  35,96 08°s.š. 14,22 35°v.d. 
14  35,92 96°s.š. 14,21 64°v.d. 15  35,89 83°s.š. 14,23 28°v.d. 16  35,86 7°s.š. 14,49 29°v.d. 
17  35,83 58°s.š. 14,28 45°v.d. 
18  35,81 91°s.š. 14,27 53°v.d. 19  35,78 63°s.š. 14,35 34°v.d. 20  35,75 42°s.š. 14,43 16°v.d. 
21  35,73 55°s.š. 14,44 73°v.d. 
22  35,72 25°s.š. 14,50 98°v.d. 23  35,69 51°s.š. 14,53 65°v.d. 24  35,63 25°s.š. 14,53 6°v.d. 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/83
 25  35,57°s.š.  14,52 21°v.d. 
26  35,53 48°s.š. 14,58 8°v.d. 27  35,50 37°s.š. 14,61 92°v.d. 
28  35,51 28°s.š. 14,63 49°v.d. 
29  35,57°s.š.  14,67 17°v.d. 30  35,59 75°s.š. 14,64 7°v.d. 31  35,59 03°s.š. 14,60 36°v.d. 
32  35,60 34°s.š. 14,57 4°v.d. 
33  35,65 32°s.š. 14,55 35°v.d. 34  35,67 26°s.š. 14,57 23°v.d. 
35  35,66 68°s.š. 14,59 37°v.d. 
36  35,66 18°s.š. 14,64 24°v.d. 37  35,65 3°s.š. 14,66 61°v.d. 38  35,57°s.š.  14,68 53°v.d. 
39  35,52 94°s.š. 14,71 3°v.d. 
40  35,50 71°s.š. 14,74 43°v.d. 41  35,48 78°s.š. 14,78 34°v.d. 42  35,49 29°s.š. 14,82 47°v.d. 
43  35,47 62°s.š. 14,82 46°v.d. 
44  36,20 77°s.š. 13,94 7°v.d. 45  36,19 54°s.š. 13,96°v.d. 46  36,17 73°s.š. 13,94 7°v.d. 
47  36,18 48°s.š. 13,93 13°v.d. 
48  36,19 54°s.š. 13,92 5°v.d. 49  35,45 92°s.š. 14,18 15°v.d. 50  35,47 62°s.š. 14,18 95°v.d. 
51  35,47 55°s.š. 14,21 27°v.d. 
52  35,46 05°s.š. 14,21 99°v.d. 53  35,44 53°s.š. 14,19 71°v.d. 
 L 409/84 CS Úřední věstník Evropské unie 30.12.2006
 PŘÍLOHA VI  
Srovnávací tabulka 
Nařízení (ES) č. 1626/ 94 Tot o nařízení 
Článe k 1 odst. 1 Článe k 1 odst. 1 
Článe k 1 odst. 2 první pododst avec Člá nky 7 ,  1 7  a  1 9  
Článe k 1 odst. 2 druh ý pododstavec Článe k 3 
Článe k 2 odst. 1 a 2 Článe k 8 
Článe k 2 odst. 3 Článe k 13 odst. 1 a článk y 17 a 19 
Článe k 3 odst. 1 první pododst avec Článe k 13 odst. 1 první podo d stavec a čl. 13 odst. 5 
Článe k 3 odst. 1 druh ý pododstavec Článe k 13 odst. 5, článek 14 o dst. 2 a 3, článek 19  
Článe k 3 odst. 1 třetí pod odsta vec Článe k 4, článe k 13 odst. 9 a 10, článek 19 
Článe k 3 odst. 2 Článe k 13 odst. 1 druh ý podo dstavec a odst. 8 a článek 
19 
Článe k 3 odst. 3 Článe k 4, článe k 13 odst. 10  a  článek 19 
Článe k 3 odst. 4 Článe k 13 odst. 3 
Článe k 4 Článe k 7 
Článe k 5 Článe k 12 a příloha II 
Článe k 6 odst. 1 první pododst avec a článe k 6 odst. 2 Člá nky 9  o d s t .  1  a  2   
Článe k 6 odst. 1 druh ý pododstavec  Článe k 9 odst. 7, článek 14 od st. 1 a 3 
Článe k 6 odst. 3 Příloha II definice 
Článe k 7 Článe k 22 
Článe k 8 odst. 1 a 3 Článe k 15, příloha III a příloha IV 
Článe k 8a  Článe k 26 
Článe k 8b Článe k 27 
Článe k 9 Článe k 1 odst. 2 
Článe k 10a Článe k 29 
Článe k 11 Článe k 32 
P ř í l o h a  I  Č l á nky 3  a  4  
Příloha II Článe k 11, příloha I a II 
Příloha III Článe k 9 odst. 3 až 5 
Příloha IV Příloha III 
Příloha V pís m. b) Příloha V 
 30.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie L 409/85