4.

Rada uznává, že je třeba, aby zúčastněné členské státy do roku 2025 podstatným způsobem zlepšily plnění všech přísnějších závazků, přičemž dále zdůrazňuje, že zúčastněné členské strany: a) během první počáteční fáze stále strukturované spolupráce (2018–2020) nadále zvyšovaly své výdaje na obranu a uvedly, že v období 2021–2025 plánují i přes hospodářský útlum způsobený krizí COVID-19 další zvyšování. S cílem posílit schopnosti zúčastněných členských států, a zvýšit tak akceschopnost Unie, by měl být tento pozitivní trend udržen i v budoucnu, mimo jiné vyčleněním zdrojů na kooperativní projekty v oblasti rozvoje obranných schopností, přičemž zvláštní úsilí je třeba vyvíjet v oblasti výzkumu a technologií, aby bylo dosaženo cílů stanovených pro druhou počáteční fázi stálé strukturované spolupráce a byla posílena celková soudržnost ve sféře evropských schopností; b) dosáhly mírného pokroku ve využívání nástrojů a procesů Unie pro plánování a rozvoj schopností ve vnitrostátním uspořádání a vyzývají se, aby zintenzivnily své úsilí o systematičtější a aktivnější využívání těchto nástrojů a procesů s cílem odstranit prostřednictvím spolupráce nedostatky v oblasti schopností. V tomto ohledu bude zásadní plné provedení dohodnutých doporučení plynoucích z koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany z roku 2020 týkajících se výdajů na obranu, obraného plánování a spolupráce v oblasti obrany, aby bylo možné společně připravit nové horizonty plánování nad rámec poloviny dvacátých let 21. století pro posílenou spolupráci v oblasti rozvoje schopností; c) by měly pokračovat ve svém úsilí o rozvoj uceleného souboru sil pokrývajícího celé spektrum operací Unie do roku 2025 v souladu s oznámením stálé strukturované spolupráce, což přispěje k naplnění úrovně ambicí Unie; d) by měly výrazně zvýšit své úsilí o splnění operačních závazků, a zejména závazku č. 12, který se považuje za zásadní pro posílení relevantnosti a dopadu vnější činnosti Unie, zejména pokud jde o její operační rozměr. Plnění závazku č. 12 posiluje schopnost Unie jednat jako zajišťovatel bezpečnosti s partnery, kdykoli je to možné, i samostatně, je-li to nutné. Hlavní nedostatky, které se odrážejí v cílech v oblasti schopností s vysokým dopadem, mají i nadále vliv na dostupnost, schopnost nasazení a interoperabilitu sil zúčastněných členských států, které jsou nezbytné pro naplňování úrovně ambicí Unie. Existuje navíc prostor pro to, aby zúčastněné členské státy zvýšily své příspěvky nejen k probíhajícím misím a operacím společné bezpečnostní a obranné politiky, ale i k rozpisu bojových uskupení EU a databázím rychlé reakce. V této souvislosti, v souladu s doporučením Rady ze dne 15. listopadu 2021 týkajícím se stanovení pořadí plnění přísnějších závazků přijatých v rámci stálé strukturované spolupráce a vymezení konkrétnějších cílů a kterým se zrušuje doporučení ze dne 15. října 2018 (4), by zúčastněné členské státy měly dále projednat a vymezit ukazatele pokroku s cílem spravedlivou měrou přispívat k vytváření příslušných sil pro mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky v mezích svých prostředků a schopností a zvýšit transparentnost mezi sebou navzájem. Podle zásady „jediného souboru sil“ (5) by příspěvky zúčastněných členských států do katalogu sil měly být v souladu s pokyny týkajícími se procesu v rámci Základního cíle a měly by zahrnovat všechny nasaditelné prostředky (včetně velitelství a schopností použitelných na podporu misí a operací); e) prokázaly pokrok při plnění svého závazku pomoci překonat nedostatky v oblasti schopností zjištěné v rámci plánu rozvoje schopností a koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany, včetně posouzení provádění cílů v oblasti schopností s velkým dopadem, avšak většina ze zúčastněných členských států stále neposkytuje informace o tom, zda a jakým způsobem považují za prioritu využívání evropského kooperativního přístupu s cílem překlenout vnitrostátní nedostatky v oblasti schopností. Stejně tak mezi nimi stále neexistuje obecná shoda o dopadech projektů v oblasti schopností na zvýšení strategické autonomie Evropy a posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany. K posílení této shody by mělo přispět úsilí vynaložené na provedení doporučení koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany z roku 2020 a na pokrok týkající se určených příležitostí ke spolupráci, zejména za účelem vypracování prováděcích plánů pro šest navrhovaných prioritních oblastí. Rada připomněla, že je a nadále bude zajišťována soudržnost výstupů z plánu rozvoje schopností a koordinovaného každoročního přezkumu v oblasti obrany na jedné straně a příslušných procesů NATO, jako je proces obranného plánování NATO, na straně druhé v oblastech, v nichž se požadavky překrývají, přičemž se uznává odlišná povaha obou organizací a jejich příslušných úkolů a členství v nich; f) musí dále zlepšovat poskytování informací o přísnějších závazcích a příslušných přesnějších cílech svých průmyslových politik a strategií zadávání veřejných zakázek. Měly by zvýšit úsilí o překonání současné úrovně plnění závazků tím, že poskytnou plány s jasnými údaji o tom, že jejich projekty vycházející z jejich průmyslových politik a akvizičních strategií přispívají k posílení konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu a mají pozitivní dopad na evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, mimo jiné tím, že prosazují přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v celé Unii.