NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1850/2006

ze dne 14. prosince 2006,

kterým se stanoví prováděcí pravidla pro vydávání ověřovacích listin původu pro chmel a chmelové výrobky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1952/2005 ze dne 23. listopadu 2005 o společné organizaci trhu s chmelem a o zrušení nařízení (EHS) č. 1696/71, (EHS) č. 1037/72, (EHS) č. 879/73 a (EHS) č. 1981/82 (1), a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Za účelem kontroly chmelových hlávek je nutné, aby k chmelovým hlávkám předloženým pro vydání ověřovací listiny původu bylo přiloženo prohlášení podepsané producentem. Prohlášení by mělo obsahovat údaje, které umožní identifikovat chmel od okamžiku jeho předložení pro vydání ověřovací listiny původu až do jejího vydání.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA 1

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1. Tímto nařízením se stanoví prováděcí pravidla pro vydávání ověřovacích listin původu pro chmel a chmelové výrobky.

2. Toto nařízení se vztahuje na:

3. Toto nařízení se nevztahuje na:

Článek 20 se však vztahuje na produkty uvedené v písmenech a), b) a c) tohoto odstavce.

4. Aniž je dotčen odst. 3 písm. a), pouze ověřený chmel, ověřené chmelové výrobky upravené z ověřeného chmele a chmel dovezený ze třetích zemí v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1952/2005 mohou být použity při výrobě výrobků zpracovaných z chmele.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

KAPITOLA 2

CHMEL

Článek 3

Chmel předložený pro vydání ověřovací listiny původu

1. Ke každé partii chmele předloženého pro vydání ověřovací listiny původu je přiloženo písemné prohlášení podepsané producentem, které obsahuje tyto údaje:

2. Prohlášení podle odstavce 1 je přiloženo k partii chmele při každé jeho úpravě nebo míchání a každopádně až do vydání ověřovací listiny původu.

Článek 4

Požadavky pro uvádění na trh

1. Aby mohla být vydána ověřovací listina původu pro chmel, měl by splňovat podmínky podle čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1952/2005 a minimální požadavky pro uvádění na trh podle přílohy I tohoto nařízení.

2. Zástupci příslušného orgánu pro ověřování kontrolují dodržování minimálních požadavků pro uvádění na trh, které se týkají obsahu vlhkosti chmele, na základě jedné z metod popsaných v příloze II části B.

Metodu popsanou v příloze II části B bodu 2 schválí příslušný orgán pro ověřování a metoda musí poskytnout výsledky se standardní odchylkou nepřesahující 2,0. Ve sporných případech se kontrola provede metodou popsanou v příloze II části B bodu 1.

3. Dodržování minimálních požadavků pro uvádění na trh jiných než obsah vlhkosti se kontroluje v souladu s běžnými obchodními postupy.

Ve sporných případech se použije metoda popsaná v příloze II části C.

Článek 5

Odběr vzorků

Pro účely kontroly metod podle čl. 4 odst. 2 a 3 se vzorky odeberou a zpracují v souladu s metodou popsanou v příloze II části A.

Vzorky jsou odebrány z každé partie z nejméně jednoho balení z deseti, a v každém případě z nejméně dvou balení jedné partie.

Článek 6

Ověřovací řízení

1. Ověřovací řízení zahrnuje vydání ověřovací listiny původu, označení a zapečetění balení.

2. Ověřování se provádí předtím, než je produkt nabídnut k prodeji, a každopádně před jeho zpracováním.

Probíhá nejdéle do 31. března roku následujícího po roku sklizně. Členské státy mohou stanovit dřívější datum.

3. Označení se provádí v souladu s přílohou III pod úředním dohledem a po zapečetění obalu, v němž je produkt uváděn na trh.

4. Ověřovací řízení probíhá v zemědělském podniku nebo ve střediscích pro ověřování.

5. Pokud je obal chmele po jeho ověření změněn, podrobí se chmel novému ověřovacímu řízení bez ohledu na to, zda se uskutečnilo zpracování nebo ne.

Článek 7

Smíchání

1. Chmel ověřený v souladu s tímto nařízením může být smíchán pouze pod úředním dohledem ve střediscích pro ověřování.

2. Smíchat se může pouze chmel ze stejné pěstitelské oblasti, stejné sklizně a stejné odrůdy.

3. Odchylně od odstavce 2 je při výrobě chmelového prášku a chmelových extraktů možné smíchat ověřený chmel původem ze Společenství, který pochází ze stejné sklizně, ale z různých pěstitelských oblastí, pokud jeho ověřovací listina původu obsahuje tyto údaje:

Článek 8

Další prodej

Pokud je chmel po rozdělení ověřené partie dále prodáván v rámci Společenství, musí být k produktu přiložena faktura nebo obchodní doklad, který vystavil prodejce a který uvádí číslo ověřovací listiny původu.

Faktura nebo obchodní doklad musí rovněž obsahovat tyto údaje převzaté z ověřovací listiny původu:

KAPITOLA 3

CHMELOVÉ VÝROBKY

Článek 9

Ověřovací řízení

1. Ověřovací řízení zahrnuje vydání ověřovací listiny původu, označení a zapečetění balení.

2. Ověřování se provádí předtím, než je výrobek nabídnut k prodeji.

3. Označení se provádí v souladu s přílohou III pod úředním dohledem a po zapečetění obalu, v němž je výrobek uváděn na trh.

4. Ověřovací řízení probíhá ve střediscích pro ověřování.

5. Pokud je obal chmelových výrobků po jeho ověření změněn, podrobí se výrobek novému ověřovacímu řízení bez ohledu na to, zda se uskutečnilo zpracování nebo ne.

Článek 10

Úprava v rámci uzavřeného okruhu operace

1. Pro upravený chmel vyrobený z chmele, který byl ověřen v neupraveném stavu, může být vydána ověřovací listina původu, pokud se úprava provádí v uzavřeném okruhu operace.

První pododstavec se rovněž vztahuje na výrobky upravené z chmele podle čl. 1 odst. 4.

2. Pokud se chmel upravuje ve střediscích pro ověřování:

3. Před úpravou je partii původního neupraveného chmele přiděleno identifikační číslo. Toto číslo musí být uvedeno v ověřovací listině původu pro upravený chmel.

4. S výjimkou látek uvedených v příloze IV může do uzavřeného okruhu operace vstoupit pouze ověřený chmel a ověřené chmelové výrobky podle čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení. Mohou vstoupit výhradně ve stavu, ve kterém jim byla vydána ověřovací listina původu.

5. Pokud dojde při výrobě extraktů za použití oxidu uhličitého k uzavření okruhu operace z technických důvodů, zástupci příslušných orgánů pro ověřování zapečetí v okamžiku přerušení balení obsahující meziprodukt. Pečeti mohou být odstraněny pouze zástupci příslušného orgánu pro ověřování v době nového zahájení zpracování.

Článek 11

Úřední dohled během výroby chmelových výrobků

1. V případě zpracování chmele na chmelové výrobky jsou po celou dobu zpracování přítomni zástupci příslušného orgánu pro ověřování. Dohlížejí na každou fázi zpracování tj. od otevření zapečetěného balení obsahujícího chmel nebo chmelové produkty určené ke zpracování až do konečného zabalení, zapečetění a označení chmelového výrobku. Dočasná nepřítomnost zástupců příslušného orgánu pro ověřování je povolena, pokud technické prostředky schválené příslušným orgánem pro dohled zaručí dodržování ustanovení tohoto nařízení.

2. Před vložením nové partie do zpracovatelského zařízení zástupci příslušného orgánu pro ověřování prostřednictvím úředního dohledu ověří, že je zpracovatelské zařízení prázdné, a nemůže tudíž dojít ke smíchání dvou různých partií.

Pokud při zpracování další partie obsahují části zpracovatelského zařízení, například míchací nebo obalové nádoby, chmel, chmelové produkty, odpad nebo jakékoli jiné chmelové výrobky, je nutné odpojit tyto části od zpracovatelského zařízení vhodnými technickými prostředky a pod úředním dohledem. Pouze pod úředním dohledem mohou být ke zpracovatelskému zařízení opět připojeny.

Mezi zpracovací linkou pro koncentrovaný chmelový prášek a linkou pro nekoncentrovaný chmelový prášek nesmí existovat žádné spojení, pokud je jedna z nich v provozu.

Článek 12

Poskytování informací a vedení záznamů

1. Provozovatelé zpracovatelských zařízení pro chmel poskytnou zástupcům příslušného orgánu pro ověřování veškeré technické informace o zpracovatelském zařízení.

2. Provozovatelé zpracovatelských zařízení pro chmel musí vést přesné záznamy o množstvích zpracovaného chmele. Pro každou partii chmele, která má být zpracována, jsou pořízeny záznamy obsahující podrobné informace o hmotnosti vstupního produktu a zpracovaného produktu.

Pokud jde o vstupní produkt, záznamy dále obsahují referenční číslo ověřovací listiny původu pro všechny příslušné partie chmele a odrůdy chmele. Pokud je v jedné partii obsažena více než jedna odrůda, musí být v záznamech uvedeny jejich příslušné hmotnostní podíly.

Pokud jde o zpracovaný produkt, v záznamech se musí také objevit název odrůdy nebo, pokud se jedná o směs, složení podle odrůd.

Hmotnosti je možné zaokrouhlit na nejbližší kilogram.

3. Záznamy o zpracovaných množstvích jsou prováděny pod úředním dohledem a jsou podepsány zástupci příslušného orgánu pro dohled, jakmile je zpracování partie dokončeno.

Provozovatelé zpracovatelských zařízení tyto záznamy uchovají nejméně po dobu tří let.

Článek 13

Změna obalu

1. Pokud jsou chmelový prášek a chmelové extrakty v oběhu, je změna obalu s dalším zpracováním nebo bez něj možná pouze pod úředním dohledem.

2. Pokud dojde ke změně obalu bez jakéhokoli zpracování výrobku, týká se nové ověřovací řízení pouze:

Článek 14

Smíchání

1. Chmelové výrobky ověřené v souladu s tímto nařízením mohou být smíchány pouze pod úředním dohledem ve střediscích pro ověřování.

2. Při výrobě chmelového prášku a chmelových extraktů je možné smíchat ověřené chmelové výrobky upravené z ověřeného chmele původem ze Společenství, který pochází ze stejné sklizně, ale z různých pěstitelských oblastí, pokud ověřovací listina původu obsahuje tyto údaje:

Článek 15

Další prodej

Pokud jsou chmelové výrobky po rozdělení ověřené partie dále prodávány v rámci Společenství, musí být k výrobku přiložena faktura nebo obchodní doklad, který vystavil prodejce a který uvádí číslo ověřovací listiny původu. Faktura nebo obchodní doklad musí rovněž obsahovat tyto údaje převzaté z ověřovací listiny původu:

KAPITOLA 4

OVĚŘOVACÍ LISTINA PŮVODU A OZNAČENÍ

Článek 16

Ověřovací listina původu

1. Ověřovací listina původu je vydána ve fázi uvádění na trh, pro kterou platí minimální požadavky pro uvádění na trh.

2. V případě chmelových hlávek obsahuje ověřovací listina původu alespoň tyto informace:

3. V případě výrobků upravených z chmele ověřovací listina původu obsahuje, kromě poznámek uvedených v odstavci 2, místo a datum zpracování.

4. Referenční číslo ověřovací listiny původu podle čl. 2 písm. b) je tvořeno kódy, které v souladu s přílohou VI označují střediska pro ověřování, členské státy, sklizňové roky a příslušné partie.

Referenční číslo je stejné pro všechna balení jedné partie.

Článek 17

Informace uvedené na balení

Každé balení obsahuje alespoň následující poznámky v jednom z úředních jazyků Společenství:

Tyto poznámky jsou uvedeny čitelně nesmazatelnými znaky stejné velikosti.

Článek 18

Chmel z pokusných kmenů

Pokud jde o chmel z pokusných kmenů v průběhu jejich šlechtění a zkoušení, který je produkován buď výzkumným ústavem na jeho vlastním pozemku nebo producentem na účet takového ústavu, mohou být údaje podle čl. 16 odst. 2 písm. f) a čl. 17 písm. b) nahrazeny názvem nebo číslem, které umožňuje identifikaci příslušného pokusného kmene.

Článek 19

Důkaz o vydání ověřovací listiny původu

Důkazem o vydání ověřovací listiny původu jsou poznámky na jednotlivých baleních a ověřovací listina původu přiložená k produktu.

KAPITOLA 5

VÝJIMKY

Článek 20

Zvláštní požadavky

1. V případě podle čl. 1 odst. 3 písm. a) pivovar zašle příslušnému orgánu pro ověřování pro každou sklizeň nejpozději do 15. listopadu každého roku prohlášení o odrůdách, sklizených množstvích, místě produkce a pěstebních plochách, společně s číslem pozemku v integrovaném administrativním a kontrolním systému (IACS) nebo parcelním číslem v katastru nemovitostí nebo rovnocenným úředním údajem.

Kromě toho se ustanovení odst. 2 písm. a) až d) a písm. f) použijí obdobně v případě, kdy samotný pivovar chmel zpracuje nebo použije v surovém stavu.

2. V případě podle čl. 1 odst. 3 písm. b) vystaví příslušný orgán pro ověřování, na žádost pivovaru, při vstupu chmele do zpracovatelského zařízení doklad, do něhož se v průběhu zpracování zanášejí alespoň tyto údaje:

Dokladu uvedenému v prvním pododstavci se přidělí referenční číslo, které se rovněž uvede na obal.

V případě chmelových směsí musí doklad a obal obsahovat tento doplňující údaj:

3. V případě podle čl. 1 odst. 3 písm. c) nesmí hmotnost balení překročit:

Na balení se uvádí označení zboží a jeho hmotnost.

KAPITOLA 6

SUBJEKTY PRO OVĚŘOVÁNÍ

Článek 21

Příslušný orgán pro ověřování

1. Členské státy určí příslušný orgán pro ověřování a zajistí, že budou prováděny nezbytné kontroly a zavedeny příslušné pokyny s cílem zaručit minimální jakost chmele a chmelových výrobků, jakož i jejich vysledovatelnost.

2. Příslušný orgán pro ověřování, nebo jeho zástupci, provádějí ověřování. Pro výkon svých povinností má k dispozici příslušné zdroje.

3. Za dodržování ustanovení tohoto nařízení je zodpovědný příslušný orgán pro ověřování. Stálost nebo četnost kontrol dodržování ustanovení tohoto nařízení je určena na základě analýzy rizika členských států s minimální frekvencí jednou za měsíc. Účinnost parametrů analýzy rizika, které byly použity v předchozím roce, by se měla posuzovat na ročním základě.

Článek 22

Schválení středisek pro ověřování

1. Příslušný orgán pro ověřování schválí střediska pro ověřování, která mají právní subjektivitu nebo dostatečnou právní způsobilost, aby mohla být na základě vnitrostátních právních předpisů nositelem práv a povinností, a zajistí, aby měla vhodné vybavení pro provádění nezbytných úkolů, pokud jde o odběr vzorků, analytické a statistické činnosti a vedení záznamů.

Na základě analýzy rizika, avšak alespoň dvakrát za kalendářní rok, provádí příslušný orgán pro ověřování u středisek pro ověřování namátkové kontroly na místě s cílem zkontrolovat dodržování ustanovení předchozího odstavce. Účinnost parametrů analýzy rizika, které byly použity v předchozím roce, by se měla posuzovat na ročním základě.

2. Je-li zjištěno, že při úpravě chmelových produktů byly použity nepovolené složky nebo že použité složky nejsou v souladu s údaji v ověřovací listině původu, jak stanoví článek 16, a je-li tato skutečnost způsobena úmyslným jednáním nebo závažnou chybou na straně dotčeného střediska pro ověřování, příslušný orgán pro ověřování odebere středisku pro ověřování jeho schválení.

Schválení je možné obnovit nejdříve za 12 měsíců po datu jeho odebrání. Na žádost střediska pro ověřování, kterému bylo schválení odebráno, je schválení obnoveno po dvou letech nebo, ve vážných případech, po třech letech po datu odebrání.

KAPITOLA 7

SDĚLOVÁNÍ A ZVEŘEJŇOVÁNÍ SEZNAMŮ

Článek 23

Sdělování

1. Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2007:

2. Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června každého roku:

Článek 24

Zveřejňování seznamů

Komise zajistí, aby seznam pěstitelských oblastí chmele a seznam středisek pro ověřování a jejich kódů byly aktualizovány a zpřístupněny na internetových stránkách Komise (5).

KAPITOLA 8

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 25

Zrušení

Nařízení (EHS) č. 1784/77 a nařízení (EHS) č. 890/78 se zrušují.

Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze VII.

Článek 26

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. dubna 2007.

(1) Úř. věst. L 314, 30.11.2005, s. 1; opravené znění v Úř. věst. L 317, 3.12.2005, s. 29.

(2) Úř. věst. L 200, 8.8.1977, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.

(3) Úř. věst. L 117, 29.4.1978, s. 43. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2125/2004 (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 8).

(4) Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

(5) http://ec.europa.eu

PŘÍLOHA II

Metody podle čl. 4 odst. 2 a článku 5

A. METODA ODBĚRU VZORKŮ

S cílem stanovit obsah vlhkosti chmelových hlávek a případně obsah cizích tělísek se při odběru vzorků chmelových hlávek používá tento postup:

1. Odběr vzorků

a) Chmel balený

Z počtu balení podle článku 5 je odebrána hmotnost chmele v poměru k hmotnosti balení. Je nutné odebrat dostatečné množství vzorků, aby byl počet hlávek reprezentativní pro celé balení.

b) Chmel volně ložený

Na 5 až 10 různých místech hromady jsou odebrána stejná množství chmele, a to jak z povrchu, tak v různých hloubkách. Vzorky se co nejdříve uloží do nádob. Množství chmele musí být dostatečné, aby bylo při uzavření nádoby silně stlačeno a zabránilo se tak jeho rychlému zkažení.

Hmotnost vzorku musí být alespoň 250 g.

2. Míchání vzorků

Vzorky se musí pečlivě míchat, aby byly reprezentativní pro celou partii.

3. Další vzorkování

Po míchání je odebrán jeden nebo více reprezentativních vzorků a tyto vzorky jsou uloženy do vodotěsných a vzduchotěsných nádob, například do kovových schránek, skleněných nádob nebo plastových sáčků, s výjimkou pouhé kontroly obsahu cizích tělísek.

4. Skladování

S výjimkou přepravy musí být vzorky uchovány v chladu. Před otevřením nádoby za účelem provádění zkoušky nebo analýzy je nutné dbát na to, aby se teplota vzorků přizpůsobila pokojové teplotě.

B. METODY KONTROLY OBSAHU VLHKOSTI CHMELE

1. Metoda i)

Vzorky pro stanovení obsahu vlhkosti se nemají rozemílat. Vzorky by měly být na vzduchu pouze při jejich přesunu z nádoby na misku na vážení, která musí být opatřena víčkem.

Přístroje

Váhy s citlivostí 0,005 g.

Elektrická sušárna temperovaná na 105 až 107 °C (výkonnost sušárny se kontroluje testem s modrou skalicí).

Kovové schránky s průměrem 70 až 100 mm, hluboké 20 až 30 mm, s těsně přiléhajícím víčkem.

Běžný exsikátor, který pojme kovové schránky a obsahuje vysoušecí prostředek, například silikagel s barevným ukazatelem saturace.

Metoda

Před vážením se do kovové schránky s víčkem přesune 3 až 5 g chmele. Vážení se provede co nejrychleji. Po odejmutí víčka je schránka umístěna do sušárny přesně na jednu hodinu. Poté se schránka opět uzavře, umístí se do exsikátoru, kde se nejméně 20 minut chladí, a poté se zváží.

Výpočet

Spočítá se ztráta hmotnosti a vyjádří se jako hmotnostní podíl původní hmotnosti chmele. Maximální přípustná odchylka jednoho výpočtu je 1 %.

2. Metoda ii)

Pro stanovení obsahu vlhkosti se používá buď elektronická váha, která suší chmel infračervenými paprsky či horkým vzduchem, nebo elektrický měřicí přístroj; tyto přístroje ukazují na stupnici obsah vlhkosti odebraného vzorku.

C. METODA KONTROLY OBSAHU CIZÍCH TĚLÍSEK

1. Stanovení obsahu listů a stopek a chmelového odpadu

Vzorky 5 × 100 g (nebo vzorek 1 × 250 g) jsou přesety sítem s velikostí ok 2 až 3 mm. Přesetý lupulin, odpad a pecky se sesbírají a pecky se ručně oddělí. Vzorky se odloží stranou. Obsah síta s velikostí ok 2 až 3 mm se přemístí na síto s velikostí ok 8 až 10 mm a znovu se přeseje.

Chmelové hlávky, listy, stopky a cizí tělíska se ručně seberou ze síta a listy hlávek, pecky, lupulinový odpad a menší lístky a stopky, které propadnou sítem, se ručně přeberou a rozdělí do těchto skupin:

1. listy a stopky;

2. chmel (listeny hlávky, chmelové hlávky a lupulin);

3. odpad;

4. pecky.

Přesné oddělení odpadu a lupulinu je sice velice obtížné, pomocí síta s velikostí ok 0,8 mm je však možné přibližně určit relativní podíl odpadu a lupulinu.

Při odhadování podílu lupulinu je nutné vzít v úvahu, že hustota lupulinu je čtyřikrát větší než hustota odpadu.

Různé skupiny se zváží a procentní podíl každé skupiny je stanoven ve vztahu k hmotnosti původního vzorku.

2. Stanovení obsahu pecek

Do kovové schránky s víkem se umístí 25 g vzorku a schránka se v sušárně dvě hodiny zahřívá na teplotu 115 °C, aby se zneutralizovala lepkavá pryskyřice.

Usušený vzorek se zabalí do hrubé bavlněné látky a silně se tře nebo mechanicky tluče, aby se oddělily pecky chmele. Sušený a najemno rozdrcený chmel se od pecek oddělí pomocí mlýnku nebo kovového síta s velikostí ok 1 mm.

Zbylá vřeténka se od pecek oddělí buď pomocí nakloněné roviny pokryté brusným papírem, nebo jinými postupy, jejichž cílem je zadržet vřeténka a ostatní částečky a propustit pecky.

Pecky se zváží a stanoví se procentní podíl pecek v hmotnosti původního vzorku.