PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/210

ze dne 12. února 2018

o přijetí víceletého pracovního programu LIFE na období 2018–2020

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (1), a zejména na čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na čl. 84 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu,

vzhledem k těmto důvodům:

S cílem určit rámec pro provedení dvou podprogramů programu LIFE by víceletý pracovní program na období 2018–2020 měl stanovit přibližné rozdělení prostředků mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování, témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III nařízení (EU) č. 1293/2013, odbornou metodiku výběru, kritéria pro přidělování grantů a orientační harmonogramy výzev k předkládání návrhů.

Víceletý pracovní program na období 2018–2020 by měl rovněž zahrnovat kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů, a to v souladu s ukazateli výkonnosti a specifickými cíli každé prioritní oblasti, s cílem zjednodušit zhodnocení výsledků a dopadů programu.

Dva inovativní finanční nástroje, které byly určeny jako vhodné nástroje pro financování projektů v souladu s čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. 1293/2013 a testovány během víceletého pracovního programu LIFE na období 2014–2017, prokázaly svůj potenciál mobilizovat finanční prostředky od investorů v oblastech biologické rozmanitosti, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu, a řešit tak stávající finanční problémy při využívání projektů v těchto oblastech. Tyto pilotní programy by proto měly pokračovat.

S ohledem na zkušenosti, které Evropská investiční banka (EIB) získala, i na geografické pokrytí EIB, díky kterému je banka na dosah potenciálním příjemcům v celé Unii, by mělo být EIB svěřeno provedení nástroje financování přírodního kapitálu a soukromého financování pro nástroj pro energetickou účinnost, které budou financovány prostřednictvím příspěvků z programu LIFE.

S cílem zajistit bezproblémové provádění nařízení (EU) č. 1293/2013 by se toto rozhodnutí mělo používat od prvního dne po skončení platnosti víceletého pracovního programu LIFE na období 2014–2017,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Víceletý pracovní program

Víceletý pracovní program LIFE na období 2018–2020, jak je uveden v příloze, se tímto přijímá.

Článek 2

Příspěvek Unie k víceletému pracovnímu programu

Maximální příspěvek k víceletému pracovnímu programu LIFE na období 2018–2020 je stanoven na 1 657 063 000 EUR a použije se na financování příslušných podprogramů a prioritních oblastí takto:

20 076 000 EUR na související výdaje na podporu (včetně částky ve výši 2 332 160 EUR z příspěvku do rozpočtu výkonné agentury z podprogramu Oblast klimatu).

c)

c)

Článek 3

Finanční nástroje

1. Následující finanční nástroj popsaný v příloze získá příspěvky podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1293/2013:

2. Provedením příspěvku pro soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost a pro nástroj financování přírodního kapitálu bude pověřena Evropská investiční banka.

Článek 4

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2018.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185.

(2) Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

PŘÍLOHA

1. ÚVOD

Podle článku 3 nařízení (EU) č. 1293/2013 (dále jen „nařízení o programu LIFE“) sleduje program LIFE tyto obecné cíle:

— přispívat k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změnám klimatu a účinně využívající zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů,

— zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru,

— na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů,

— podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.

Současný druhý víceletý pracovní program LIFE (dále jen „pracovní program LIFE“) zohledňuje zkušenosti získané v období 2014 až 2017, zejména doporučení poskytnutá v hodnocení programu v polovině období (1), které se vztahuje hlavně na

1. zjednodušení uplatňování a procesů podávání zpráv;

2. reprodukování výsledků projektu;

3. zlepšení komunikační strategie.

Zjednodušující opatření týkající se postupu podávání žádostí jsou součástí obsahu současného pracovního programu LIFE (viz oddíl 5.1.1.1 níže). Potřebě pokračování, reprodukování a/nebo předávání výsledků projektu je věnována větší pozornost ve fázi udělení zakázky (viz oddíl 5.1.1.2 níže) a během zadávání zakázky se jí dostane více podpory. Zjednodušení podávání zpráv se docílí prostřednictvím postupu řízení projektu a poskytnutí přístupu příjemcům k databázi on-line, což usnadňuje sběr údajů týkajících se klíčových ukazatelů projektu. Zlepšení komunikační strategie se dosahuje prostřednictvím zadávání zakázek. Tato opatření se tedy v současném víceletém pracovním programu LIFE podrobně neřeší.

Současný druhý pracovní program LIFE rovněž přejímá poslední vývoj v politice EU, například akční plán oběhového hospodářství (2) a akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství (3), a slouží jako cesta k budoucímu financování pro „udržitelnost“, jak je uvedeno v diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU (4). Zahrnuty byly tyto změny:

Pokud jde o podprogram pro životní prostředí:

— snížení počtu témat projektu (z 87 na 42) a důraznější zaměření na větší směřování žadatelů k prioritám politiky EU a současné zvýšení možností projektů v určitých podoblastech, jako je biologická rozmanitost a oběhové hospodářství, ale také projektů se silným a přímým dopadem na zdraví většiny evropských občanů,

— změna zaměření témat projektů v oblasti správy a informací, aby se více soustředily na konkrétní otázky týkající se zvyšování informovanosti a správy.

Pokud jde o oba podprogramy:

— další zvýšení zaměření na výsledky zavedením požadavku, který se týká vytváření měřitelných účinků na životní prostřední nebo změnu klimatu ve všech prioritních oblastech,

— podpora dalšího zapojení soukromých subjektů zdůrazněním výhod přístupů blízkých podmínkám trhu jako nástroje k zajištění udržitelnosti výsledků projektu; podpůrná opatření, která pomáhají rozvíjet projekty připravené pro investování, realizovatelné z hospodářského hlediska a z hlediska životního prostředí, které zajišťují doplňující soukromé a veřejné finanční prostředky pro zvýšení a reprodukování výsledků,

— zjednodušení postupů řízení grantů, zejména testováním dvoufázového postupu podávání žádostí týkajících se pilotních a demonstračních projektů, projektů osvědčených postupů, zvyšování informovanosti a šíření informací, jak je to uvedeno v hodnocení programu LIFE v polovině období.

Hodnocení programu LIFE v polovině období a Evropský parlament (pokud jde o výdaje EU) (5) potvrdily potřebu a důležitost měřitelných účinků praktických výsledků projektů. V souladu s tím program LIFE obsahuje ukazatele výkonnosti a víceletý pracovní program zahrnuje kvantitativní (tj. výstupní) a kvalitativní ukazatele výsledků. Aby příjemci mohli podávat zprávy o těchto ukazatelích na úrovni programu, musí předpovídat a měřit účinky na životní prostředí, klima a správu a informace, tj. společenské účinky a účinky na úrovni projektu ve vztahu ke konkrétním ukazatelům výstupu a výsledku (6). V zájmu zajištění, aby tyto účinky byly trvalé, tj. v průběhu času udržitelné, musí se rovněž stanovit odolné mechanismy k zabezpečení toho, aby projekty měly účinky překračující původní oblast projektu, budou-li rozšířeny a reprodukovány. Jasný a ucelený výklad, jak bude zajištěno pokračování, reprodukování a/nebo předávání činností projektů, se v hodnocení návrhů projektů proto stává dokonce více rozhodujícím kritériem pro přidělení. Úspěšně předvedená řešení blízká tržním podmínkám týkající se výzev v oblasti životního prostředí a změny klimatu mají svojí povahou mimořádně velkou možnost pokračování, reprodukování a/nebo předání. Návrhy, které věrohodně a uceleně představují strategii za účelem dosažení prodejnosti na konci projektu, se budou proto podle tohoto kritéria hodnotit vysoko.

Hodnocení v polovině období v souladu s článkem 25 nařízení o programu LIFE analyzovalo a potvrdilo schopnost programu LIFE podpořit spolupůsobení v rámci programu. Diskusní dokumenty o budoucnosti financí EU (7) zdůrazňují význam sociálního rozměru v evropských politikách. Pro program LIFE by to mělo být podnětem ke snaze dosáhnout ještě větších synergií mezi environmentálními, hospodářskými a sociálními rozměry udržitelného rozvoje. Proto dobře koncipované, víceúčelové přístupy, které kromě svých hlavních cílů v oblasti životního prostředí nebo činností v oblasti klimatu sledují např. sociální začlenění nebo hospodářský růst, dostanou bonus (8). Kupříkladu činnosti v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti a činnosti zaměřené na rozšíření oběhového hospodářství mají potenciál přispět k budování společenství a sociálnímu začlenění. Oběhové hospodářství se může potýkat s výzvou prokázat hospodářskou životaschopnost a v mnoha případech je důležité, aby byl zohledněn sociální rozměr (například pro začlenění znevýhodněných osob na pracovní trh).

Program LIFE umožňuje „jiné projekty“ a „jiné činnosti“. Flexibilitu lze využít na experimentování s novými přístupy, novými druhy projektů a podpůrnými službami pro existující projekty a/nebo zúčastněné strany, které tradiční formy projektů nepřilákaly. Například diference mezi úspěšným uplatňováním řešení v oblasti životního prostředí a klimatu v projektech LIFE a jejich skutečným přístupem na trh by se dala často překlenout, pokud by nejslibnější projekty programu LIFE dostaly specifickou podporu pro přístup na trh a k potenciálním investorům. Tou by mohl být doplňkový projekt, který se soustřeďuje na podporu přístupu na trh, řízení podniků specifické pro projekt a poradenství v oblasti získávání finančních prostředků, podporu pro vytváření klastrů oběhového hospodářství a/nebo spolupráci v jejich rámci či výroční ceny pro projekty s obzvláště vysokou evropskou přidanou hodnotou. Pokud by nové finanční nařízení umožňovalo větší pružnost, pokud jde o započítání paušálních částek za konkrétní výsledky, bylo by toho možné využít také pro budování kapacit pro zajištění financovatelnosti investičních projektů a přístupu na trh.

Program LIFE řídí samotné útvary Komise nebo výkonná agentura (EA), na niž byl tento úkol přenesen v rámci přímého řízení. EA jedná v mezích přenesené pravomoci podle rozhodnutí Komise C(2013) 9414 nebo jakéhokoli rozhodnutí Komise, které ho nahrazuje, a pod dohledem útvarů Komise. Celkovou odpovědnost za program má Komise. Na podporu práce útvarů Komise a/nebo výkonné agentury mohou být smluvně zajištěni externí odborníci.

Když se bude uplatňovat zásada doplňkovosti s jinými evropskými programy financování uvedenými v bodech 5, 11 a 13 odůvodnění a článku 8 nařízení o programu LIFE, provádění pracovního programu zajistí důslednost a vzájemné působení a případně zamezí překrývání s jinými politikami a finančními nástroji Unie, přičemž se bude usilovat o doplňkovost k programu Horizont 2020 (9), programu Unie v oblasti výzkumu a inovací na období 2014–2020, a s jejími pracovními programy (10). Toho bude dosaženo především prostřednictvím kritérií způsobilosti pro různé druhy projektů a směrů uvedených v pokynech pro podávání žádostí, které jsou připojeny k výzvám (11) ve snaze o doplňkovost k programu Horizont 2020. Dvojímu financování bude zamezeno prostřednictvím křížových kontrol ve fázi výběru projektů a prostřednictvím ověření ex post. Z financování prostřednictvím programu LIFE jsou vyloučeny projekty zaměřené na výzkum nebo budování rozsáhlé infrastruktury, které jsou zahrnuty do jiných programů EU.

Struktura pracovního programu sleduje strukturu uvedenou v čl. 24 odst. 2 nařízení o programu LIFE a zabývá se podprogramy pro životní prostředí a oblast klimatu zvlášť pouze tehdy, je-li to nezbytné.

Pracovní program se vztahuje na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020.

1.1. Podprogram pro životní prostředí

Podprogram pro životní prostředí zahrnuje prioritní oblasti: životní prostředí a účinné využívání zdrojů, přírodu a biologickou rozmanitost a správu a informace v oblasti životního prostředí (články 9 až 12 nařízení o programu LIFE). Každá prioritní oblast má několik tematických priorit, které jsou uvedeny v příloze III nařízení o programu LIFE.

Tento pracovní program na období 2018–2020 stanoví témata projektů k provedení tematických priorit.

1.2. Podprogram pro oblast klimatu

Podprogram pro oblast klimatu zahrnuje prioritní oblasti: zmírnění změny klimatu, přizpůsobení se změnám klimatu a správu a komunikaci (články 13–16 nařízení o programu LIFE). Každá prioritní oblast obsahuje řadu oblastí politiky uvedených níže v oddíle 4, které jsou předmětem mimořádného zájmu v období zahrnutém do současného víceletého pracovního programu.

2. ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ MEZI JEDNOTLIVÉ PRIORITNÍ OBLASTI A MEZI RŮZNÉ TYPY FINANCOVÁNÍ – ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. a)

Podle článku 4 nařízení o programu LIFE celkové rozpočtové prostředky vyčleněné na program LIFE na období 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR, přičemž 75 % je přiděleno podprogramu pro životní prostředí (2 592 491 250 EUR) a 25 % je přiděleno podprogramu pro oblast klimatu (864 163 750 EUR).

V letech 2014–2017 bylo 1 349 milionů EUR přiděleno na podprogram pro životní prostředí a 446 milionů EUR na podprogram pro oblast klimatu. Na roky 2018–2020 zůstává k dispozici 1 657 milionů EUR.

Nařízení o programu LIFE stanoví rovněž minimální procentní podíl celkového rozpočtu, který má být vyhrazen na projekty (81 %, čl. 17 odst. 4 nařízení o programu LIFE), a maximální procentní podíl rozpočtových prostředků přidělených na projekty podporované formou grantů na akce, které mohou být přiděleny integrovaným projektům (30 %, čl. 17 odst. 5 nařízení o programu LIFE).

Článek 4 nařízení o programu LIFE je revidován, aby zahrnoval příspěvek ve výši 4 500 000 EUR pro Evropský sbor solidarity na projekty, které zapojují mladé dobrovolníky v celé EU do činností v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu (12).

Projekty LIFE jsou financovány formou grantů na akce nebo případně prostřednictvím finančních nástrojů (čl. 17 odst. 4 nařízení o programu LIFE).

Podle čl. 24 odst. 2 nařízení o programu LIFE tento pracovní program stanoví částky, které mají být přiděleny na jednotlivé prioritní oblasti a druhy financování.

Celková částka přidělená oběma podprogramům podle typů financování

Rozpočet 2018-2020 v milionech EUR Projekty a granty na provozní náklady Granty na akce 1 263,44 Granty na provozní náklady 36,00 Finanční nástroje 75,00 Zadávání veřejných zakázek 252,70 Podpůrné výdaje 29,92 Celkem 1 657,06





Celková přidělená částka podle prioritních oblastí na roky 2018–2020

Prioritní oblasti Životní prostředí a účinné využívání zdrojů Příroda a biologická rozmanitost Správa a informace v oblasti životního prostředí Evropský sbor solidarity Zmírňování změny klimatu Přizpůsobování se změně klimatu Správa a informace v oblasti klimatu Celková částka podle jednotlivých oblastí (v milionech EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Mezisoučet 1 627,14 Výdaje na podporu (technická a správní pomoc) 29,92 Celkem 1 657,06

Výše přidělených částek podle jednotlivých prioritních oblastí a typu financování je orientační. U grantů na akce bude konečná přidělená částka záviset na skutečném počtu financovatelných návrhů projektů v rámci každé prioritní oblasti. Rozpočtové prostředky přidělené na finanční nástroje a rozdělené mezi jednotlivými finančními nástroji budou v průběhu programu LIFE upraveny v reakci na skutečnou míru využití. V rámci prahových hodnot stanovených v nařízení o programu LIFE (13) nesmí přerozdělení mezi prioritními oblastmi přesáhnout 5 % celkové částky přidělené na dotyčné prioritní oblasti.

2.1. Podprogram pro životní prostředí

Po dobu trvání tohoto pracovního programu je na podprogram pro životní prostředí přidělen rozpočet ve výši 1 243,81 milionu EUR (14).

Určité procento rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti, včetně příslušných informací a správy, technické pomoci a přípravných projektů (čl. 9 odst. 3 nařízení o programu LIFE) (15). Zbývající část rozpočtu určená pro projekty bude přidělena projektům v rámci prioritních oblastí „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ a „správa informace v oblasti životního prostředí“.

Orientační rozdělení v rámci podprogramu pro životní prostředí podle typu financování

Rozpočet 2018–2020 v milionech EUR Granty na akce (*1) — Projekty budování kapacit 7,75 — Projekty technické pomoci 2,95 — Ostatní granty na akce 992,37 Finanční nástroj (*2) Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) p.m. Granty na provozní náklady 27,00 Zadávání veřejných zakázek 193,67 Výdaje na podporu (*3) 20,07 Celkem 1 243,81

Výše přidělených částek podle jednotlivých prioritních oblastí a typu financování je orientační.

Rozpočtové prostředky přidělené na finanční nástroje a rozdělené mezi jednotlivými finančními nástroji budou v průběhu programu LIFE upraveny v reakci na skutečnou míru využití. V rámci prahových hodnot stanovených v nařízení o programu LIFE nesmí přerozdělení mezi prioritními oblastmi přesáhnout 5 % celkové částky přidělené na dotyčné prioritní oblasti.

2.2. Podprogram pro oblast klimatu

U tohoto víceletého pracovního programu činí rozpočet pro podprogram pro oblast klimatu 413,25 milionu EUR. Přidělené částky na prioritní oblasti jsou orientační a závislé na skutečném počtu návrhů týkajících se grantů na akce v rámci každé prioritní oblasti a také na uvádění na trh na základě finančních nástrojů soukromého financování energetické účinnosti (specifických pro tento podprogram) a v rámci nástroje financování přírodního kapitálu.

Orientační rozdělení v rámci podprogramu pro oblast klimatu podle typu financování

Rozpočet 2018-2020 v milionech EUR Granty na akce (*4) Projekty budování kapacit 3,00 Projekty technické pomoci 0,78 Ostatní granty na akce 256,59 Finanční nástroje (*5) Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE) 75,0 Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) p.m. Granty na provozní náklady 9,00 Zadávání veřejných zakázek 59,03 Výdaje na podporu (*6) 9,85 Celkem 413,25

3. TÉMATA PROJEKTŮ PROVÁDĚJÍCÍCH TEMATICKÉ PRIORITY UVEDENÉ V PŘÍLOZE III V RÁMCI PODPROGRAMU PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ (ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. b) NAŘÍZENÍ O PROGRAMU LIFE)

V souladu s 36. bodem odůvodnění a článkem 24 nařízení o programu LIFE obsahuje pracovní program neúplný seznam témat projektů provádějících tematické priority, přičemž je úsilí zaměřeno na konkrétní priority politiky v oblasti životního prostředí, s nimi související správu a informace a oblasti činnosti v rámci podprogramu pro životní prostředí. V souladu s 22. bodem odůvodnění nařízení o programu LIFE by Komise při hodnocení přidané hodnoty Unie u projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí měla dbát zejména na to, zda přispívají k dosažení tematických priorit prováděných prostřednictvím témat projektů. Témata projektů představují nástroj, který poskytuje bonus pro projekty zabývající se strategicky důležitými oblastmi politiky, přičemž je zároveň otevřen vhodným návrhům v jiných oblastech a začlenění nových nápadů s cílem reagovat na nové výzvy.

Určité procento prostředků přidělených na projekty podporované granty na akce bude vyčleněno na projekty, které podporují ochranu přírody a biologické rozmanitosti (16). Tento vyšší příděl v porovnání s nařízením o programu LIFE+ omezuje rozpočet, který je k dispozici pro projekty v jiných tematických prioritách v rámci podprogramu pro životní prostředí, a představuje tudíž další důvod k lepšímu využití finančních prostředků v těchto oblastech.

Je třeba podotknout, že financování projektů týkajících se témat, která nejsou v tomto seznamu uvedena, není vyloučeno. Financování může být přiděleno na kvalitní projekty, které splňují platná kritéria způsobilosti a kritéria výběru. Stanovení tohoto seznamu po dobu trvání pracovního programu tedy zajišťuje jak potřebnou pružnost, aby mohlo být dosaženo cílů programu LIFE, tak i potřebnou stabilitu, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy.

3.1. Prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“

Podle čl. 10 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE zejména specifický cíl „vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje“. Inovační přístupy k řízení zahrnují zejména „spoluvytváření“ experimentů subjektů veřejného a soukromého sektoru a občanské společnosti v hodnotových řetězcích, u nichž se očekává, že budou mít přímé a měřitelné kladné dopady na životní prostředí. Všechny projekty v rámci této prioritní oblasti budou proto pilotními nebo demonstračními projekty ve smyslu čl. 18 písm. a) a b) nařízení o programu LIFE, nemohou se však zaměřovat na výzkum. Je přípustný omezený aplikovaný výzkum jako součást přípravných a monitorovacích činností. Co se týká demonstračních projektů v rámci této prioritní oblasti, na něž se vztahuje jedno z níže uvedených témat projektů, upřednostní se projekty, jež zavádějí do praxe, testují, hodnotí a šíří činnosti, metodiky nebo přístupy, které jsou v Unii nové nebo neznámé.

Výkonnost programu LIFE, pokud jde o jeho cíle v rámci této prioritní oblasti týkající se pilotních a demonstračních projektů, a zejména jeho příspěvku ke změně směrem k hospodářství účinně využívajícímu zdroje a ochraně a zlepšení kvality životního prostředí, se měří podle zlepšení životního prostředí přičitatelných projektům LIFE. Všechny projekty LIFE v rámci této prioritní oblasti zahrnují proto činnosti, jejichž výsledkem jsou přímé a měřitelné účinky na životní prostředí během trvání projektu.

Příloha III nařízení o programu LIFE a) Tematické priority pro vodu, včetně mořského prostředí : činnosti pro provádění specifických cílů pro vodu stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy pro provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (17); ii) činnosti směřující k provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES (18); iii) činnosti pro provádění programu opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (19) s cílem dosáhnout dobrého stavu mořského prostředí; iv) činnosti zaměřené na zajištění bezpečného a účinného využívání vodních zdrojů, zlepšení kvantitativního řízení vodních zdrojů, ochranu vysoké úrovně kvality vody a na předcházení nesprávnému používání a poškozování vodních zdrojů.

Řešení otázek kvality vody, protipovodňové ochrany a zvládání sucha nákladově efektivním způsobem představuje v EU vážný problém. Reagování na výzvy a příležitosti v odvětví vodohospodářství vyžaduje komplexní přístup uplatňovaný řadou účastníků. V souladu s prováděním rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních a prioritami evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou by se projekty měly zaměřit na přípravu, a zejména provádění akcí, které členským státům pomohou přejít na skutečně integrované hospodaření s vodními zdroji, přičemž případně prosazují přístupy založené na ekosystémech. V rámci akcí zaměřených na provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí je třeba klást zvláštní důraz na nově se objevující tlaky a dopady a rovněž na podporu lepší integrované správy pobřeží a územního plánování námořních prostor. Co se týká vodárenského průmyslu, technologie a postupy používané k zajištění poskytování vodohospodářských služeb (výroba pitné vody nebo čištění odpadních vod) dosahují vyspělosti. V souladu s prioritními oblastmi evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou je stávající problém dvojí: i) zajištění náležitého zavádění způsobem, který přináší nákladově efektivní výsledky, jež účinně využívají zdroje a jsou v souladu s právními předpisy, a ii) zajištění schopnosti zabývat se nově se objevujícími problémy v této oblasti.

Upřednostněna proto budou tato témata projektů:

Voda, povodně a sucho – příloha III oddíl A písm. a) body i)–ii)

1. Provádění činností týkajících se zvládání rizika povodní a/nebo sucha uplatňováním alespoň jedné z těchto možností: — přírodních řešení spočívajících v opatřeních pro přirozené zadržování vody, která zvyšují vsakování, zlepšují uchovávání vody a odstraňují znečišťující látky pomocí přírodních procesů nebo procesů podobných přírodním, včetně obnovy přirozené morfologie řek, jezer, ústí a pobřeží a/nebo opětovného vytvoření souvisejících přírodních stanovišť, kromě jiného i záplavových a bažinatých oblastí, — preventivních a ochranných nástrojů a metod na podporu politiky, plánování využívání půdy, snížení rizika, odolnosti po události a zvládání mimořádných událostí a/nebo — přístupů k integrovanému posouzení a zvládání rizik s přihlédnutím k sociální zranitelnosti, jejichž cílem je zvýšená odolnost se současným zajištěním přijetí ze strany společnosti.

2. Projekty, které se zabývají hydromorfologickými tlaky určenými v plánech povodí, které vyplývají z využívání půdy nebo vodního toku za účelem dosažení dobrého stavu vod nebo potenciálu požadovaného v cílech rámcové směrnice o vodě.

3. Integrované hospodaření s živinami a organickým znečištěním lidského a/nebo živočišného původu přímým odstraňováním znečištění. Jako výsledek komplexní analýzy rozdílu by se měla určit předpokládaná opatření, (20) která stanoví opatření potřebná na úrovni povodí nebo oblasti povodí k tomu, aby bylo možné splnit požadavky stanovené v rámcové směrnici o vodě a rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, s přihlédnutím k tomu, co bylo stanoveno v požadavcích směrnice o čištění městských odpadních vod (21), směrnice o dusičnanech (22), směrnice o vodách ke koupání (23) a směrnice o podzemních vodách (24).

4. Snížení tlaků z chemických znečišťujících látek ve vodním prostředí snížením emisí prioritních látek a jiných chemických látek určených jako znečišťující látky specifické pro povodí u zdroje používáním vhodných náhrad (25) nebo alternativních technologií.

5. Provádění opatření pro úsporu vody k snížení kvantitativních a kvalitativních tlaků na vodní útvary v povodích s nedostatkem vody stanovených v příslušném plánu povodí.

Správa mořského prostředí a pobřeží – příloha III oddíl A písm. a) bod iii)

1. Uplatnění nástrojů, technologií nebo postupů k zajištění udržitelnosti lidských činností týkajících se mořského prostředí, kromě jiného i snížením tlaku lidských činností na mořské prostředí a řešením nejméně jedné z těchto otázek, které vzbuzují velké obavy: — hluk pod mořskou hladinou, — fyzikální narušení mořského dna, — dopady podmořské těžby, — rybolov, — zemědělství a/nebo — plavba.

2. Projekty, jejichž cílem je předcházet odpadkům v moři nebo znečišťujícím látkám a snížit je, a které je řeší u zdroje na pevnině a/nebo na moři.

Vodárenský průmysl – příloha III oddíl A písm. a) bod iv)

1. Uplatnění technologií pro systémy pitné vody a čištění městských odpadních vod, a to používáním procesů účinně využívajících zdroje při poskytování vodohospodářských služeb (26) a postupů na místě a kontrolních procesů k snížení nebo vyloučení vypouštění nových znečišťujících látek a/nebo patogenů jako součásti odtoku z čistíren odpadních vod.

2. Používání nástrojů zajišťujících poskytování vodohospodářských služeb efektivně využívajících zdroje, které jsou v souladu se směrnicí o pitné vodě a směrnicí o městských odpadních vodách, pro obyvatele, kteří žijí ve venkovských oblastech (27).

3. Zvýšení účinnosti a efektivnosti řešení a/nebo možností úpravy vody týkající se recyklované/regenerované vody, které používají jednu nebo více z těchto možností: — koncepce pro (alternativní) zásobování vodou, čištění odpadních vod, opětovné využití, obnova a recyklace zdrojů (28), — metody a nákladově efektivní technologie na místě pro kontrolu zdrojů s ohledem na vypouštění nových znečišťujících látek a patogenů do systému čištění odpadních vod, — centra inovace v oblasti úpravy vody v regionech, v nichž v současnosti chybí vhodné kanalizační systémy a čisticí a hygienická zařízení, která používají inteligentní technologie a decentralizované systémy se zaměřením na alternativní zdroje vody, — systematické přístupy, které mají zabránit ztrátám vody, energie a zdrojů při průmyslové výrobě a/nebo ve vodohospodářské infrastruktuře.

Příloha III nařízení o programu LIFE b) Tematické priority pro odpady : činnosti pro provádění specifických cílů pro odpady stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy pro provádění plánů a programů nakládání s odpady; ii) činnosti pro provádění a přípravu právních předpisů Unie týkajících se odpadů se zvláštním zaměřením na první kroky v hierarchii postupů Unie při nakládání s odpady (prevence, opětovné využití a recyklace); iii) činnosti pro účinné využívání zdrojů a dopad na životní cyklus produktů, modely spotřeby a dematerializaci hospodářství.

Co se týká odpadů, plán pro Evropu účinně využívající zdroje a sedmý akční plán pro životní prostředí usilují o dosažení těchto celkových cílů do roku 2020:

— snížit množství vyprodukovaného odpadu,

— maximalizovat recyklaci a opětovné využití,

— omezit spalování na nerecyklovatelné materiály a

— omezit ukládání na skládky určené na nerecyklovatelné a nevyužitelné odpady.

Upřednostněna proto budou tato témata projektů:

Provádění právních předpisů týkajících se odpadů – příloha III oddíl A písm. b) body i)–ii)

1. Uplatňování metod nakládání s odpady (tříděný sběr, třídění a recyklace) v nejvzdálenějších regionech EU (29) nebo na ostrovech (30) s počtem místních obyvatel nižším než 250 000 (31).

2. Uplatňování inovačních řešení zaměřených na jednu z těchto otázek: — tříděný sběr a recyklace odpadních elektrických a elektronických zařízení a/nebo baterií a akumulátorů nebo recyklace odpadních elektrických a elektronických zařízení a/nebo baterií a akumulátorů, — demontáž a recyklace vozidel s ukončenou životností, — výběrová demontáž stavebních prací nebo budov, jejímž výsledkem jsou recyklované (32) materiály nebo produkty s přidanou hodnotou, — třídění a recyklace plastů s přidanou hodnotou (33), — tříděný sběr a recyklace biologického odpadu a/nebo — recyklace kompozitních materiálů za účelem obnovy důležitých surovin. Vysvětlivka: Během doby projektu a mimo ni by se mělo sledovat také jiné relevantní nakládání s odpady jako doplněk k těmto inovačním řešením a projektu LIFE.

3. Určení (34) a třídění nebezpečných látek obsažených v odpadu, aby byla možná recyklace (35) zpracovávaného odpadu s přidanou hodnotou a bezpečné odstranění nebezpečných látek v rámci projektu.

Odpady a účinné využívání zdrojů – příloha III oddíl A písm. b) bod iii)

1. Uplatňování nových podnikatelských a/nebo spotřebitelských modelů a/nebo přístupů na podporu účinného využívání zdrojů v prioritních průmyslových odvětvích stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje (36) a akčním plánu EU pro oběhové hospodářství (37) se zaměřením na životnost výrobku, opětovné využití, opravitelnost, recyklaci a alternativní postupy pro prodej výrobků. Už během trvání projektu by uplatňování nových obchodních modelů a přístupů mělo — vést ke snížení využívání zdrojů (např. využívání materiálu, energie a/nebo vody v závislosti na hlavních účincích a — podpořit transformaci v malých a středních podnicích (38) a/nebo — začlenit do obchodního modelu sociální rozměr. Vysvětlivka: Alternativní postupy zahrnují kromě jiného sdílení nebo leasing, renovaci, průmyslovou symbiózu, optimalizaci potravinových řetězců, dopravu a mobilitu, udržitelné budovy a výstavbu/demolici.

Příloha III nařízení o programu LIFE c) Tematické priority pro účinné využívání zdrojů, včetně půdy a lesů, a ekologické a oběhové hospodářství : činnosti pro provádění plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a sedmého akčního programu pro životní prostředí, které nejsou předmětem jiných tematických priorit uvedených v této příloze, zejména: i) činnosti pro průmyslovou symbiózu a předávání znalostí a pro rozvoj nových modelů pro přechod na oběhové a ekologické hospodářství; ii) činnosti pro tematickou strategii týkající se půdy (sdělení Komise ze dne 22. září 2006„Tematická strategie pro ochranu půdy“) se zvláštním zaměřením na zmírňování a kompenzaci zakrývání půdy a na lepší využívání půdy; iii) činnosti pro monitorovací a informační lesní systémy a na předcházení lesním požárům.

Projekty v rámci tematických priorit pro účinné využívání zdrojů, včetně půdy a lesů, a ekologické a oběhové hospodářství se zaměří na provádění plánu pro Evropu účinně využívající zdroje, akčního plánu EU pro oběhové hospodářství (39), tematické strategie pro ochranu půdy (40) a strategie EU z roku 2013 v oblasti lesnictví (41).

Co se týká průmyslové symbiózy, předávání znalostí a přechodu na oběhové a ekologické hospodářství, zvláštní pozornost by měla být věnována činnosti podniků, která je šetrná k životnímu prostředí a účinně využívá oběhové hospodářství/zdroje, spotřebitelské politice, novým podnikatelským a spotřebitelským modelům a hodnotovým řetězcům. Veřejná podpora oběhového hospodářství byla předpojatá vůči „recyklaci“, zatímco projekty opětovného využití, opravitelnosti a renovace nejsou dostatečně zastoupeny (42). Pokud se oběhové hospodářství uplatňuje v (místních) hodnotových řetězcích, má velký potenciál vytvořit kladné sociální dopady, například pokud jde o začlenění znevýhodněných osob na trh práce a formalizaci činností ve stínové ekonomice. Projekty, které se zabývají oběhovým hospodářstvím, jsou vyzvány, aby posoudily tyto aspekty spolu s přímým, měřitelným vlivem na životní prostředí. Tyto hodnotové řetězce budou řešit prioritní odvětví a tedy rovněž podporovat provádění připravované „Strategie pro plasty v oběhovém hospodářství“ (43).

Pokud jde o ochranu půdy, je třeba zlepšit hospodaření s půdou, a zejména omezit a zmírnit zakrývání půdy. Údaje týkající se půdy shromážděné v projektu by se měly poskytnout příslušným regionálním a vnitrostátním databázím a/nebo databázím EU.

Očekává se, že projekty zaměřené na lesnictví přispějí k monitorování lesů tím, že současným nebo budoucím evropským lesním informačním systémům poskytnou jakékoli relevantní údaje, které mohou vytvořit. Na druhé straně je potřebné najít nákladově efektivní přístupy blízké přírodě nebo podobné alternativní přístupy lesního hospodářství k pěstovaným skupinám stromů stejného stáří a jednoho druhu, aby se dále posílila biologická rozmanitost a odolnost. Mělo by se vynaložit mimořádné úsilí na zamezení vypuknutí lesních požárů, minimalizaci podmínek pro jejich šíření a zvýšení celkové odolnosti lesů, zejména v chráněných oblastech, jako jsou lokality Natura 2000, které zaujímají velkou část lesů a jsou pilířem opatření EU pro ochranu přírody.

Upřednostněna proto budou tato témata projektů:

Účinné využívání zdrojů, ekologické a oběhové hospodářství – příloha III oddíl A písm. c) bod i)

Provádění koncepce oběhového hospodářství zaměřené nejméně na jedno prioritní odvětví akčního plánu EU pro oběhové hospodářství (44) a zajištění využívání kvalitních druhotných surovin, šrotu a/nebo odpadů v hodnotovém řetězci nebo v různých hodnotových řetězcích. Už během trvání projektu by uplatňování oběhového hospodářství mělo:

— podpořit transformaci v malých a středních podnicích a/nebo

— začlenit sociální rozměr do hodnotových řetězců.

Půda – příloha III oddíl A písm. c) bod ii)

1. Provádění opatření v souladu s pokyny k zakrývání půdy (45) s vyšší účinností ve srovnání s tržními řešeními s cílem dosáhnout územního plánování na regionální nebo celostátní úrovni bez dalšího záboru nebo zakrývání půdy. Tato opatření spočívají nejméně v jedné z těchto činností: — omezení a/nebo jiná nápravná opatření zaměřená na kontaminované lokality, — zmírnění zakrývání půdy a/nebo — kompenzace zakrývání půdy.

2. Uplatňování integrovaných udržitelných postupů hospodaření s půdou v souladu s dobrovolnými pokyny pro udržitelné hospodaření s půdou (46) prostřednictvím regionálních, vnitrostátních nebo nadnárodních sítí nebo organizací.

Lesy – příloha III oddíl A písm. c) bod iii)

Kromě údajů o ukazatelích týkajících se lesních stanovišť a ekosystémů a jejich služeb by projekty LIFE zaměřené na lesy mely poskytovat rovněž údaje o příslušných ukazatelích podle kritérií 1, 2, 4 a 5 aktualizovaných celoevropských ukazatelů pro udržitelné obhospodařování lesů (47).

1. Efektivní a účinné uplatňování nástrojů, metodik, metod, technologií a zařízení za účelem provádění přístupů obhospodařování lesů blízkému přírodě a podobných alternativních přístupů lesního hospodářství (48) k intenzivnějšímu (49) obhospodařování lesů a/nebo koncepcí řízení založených na pěstovaných skupinách stromů stejného stáří a jednoho druhu s nákladovou efektivností srovnatelnou s nákladovou efektivností činností středního nebo velkého rozsahu používaných v souvislosti s ekvivalentním intenzivnějším obhospodařováním lesů a/nebo obhospodařováním jednodruhových lesů se skupinami stromů stejného stáří (50). Vysvětlivka: „Obhospodařování lesů blízké přírodě“ (někdy uváděné také jako „lesnictví šetrné k životnímu prostředí“ nebo „lesnictví se souvislým porostem“) je charakterizováno postupy, které se snaží sledovat přírodní procesy a spojit hospodářské využívání lesů s ochranou přírody. Výsledek je aktivně řízen, ale s víceetážovými a bohatými smíšenými lesy, které mají poměrně blízko k přírodním lesům. Koncepce zahrnuje aktivní obhospodařování lesů s těžbou dříví, takže ji nelze zaměňovat za přístupy výslovně určené k ochraně přírodních procesů, např. v oblastech nedotčené přírody. Postupy, které se zpravidla používají, se mezi jednotlivými zeměmi mohou odlišovat, očekávalo by se však, že zahrnou používání prvků domácích druhů stromů nebo druhů stromů přizpůsobených stanovištím, jako je přirozená obnova, omezená činnost strojů, začlenění opatření na ochranu přírody, vyloučení hnojení nebo používání pesticidů, dlouhá délka střídání a těžba jednotlivých kmenů stromů nebo skupin (51).

2. Metody zkoušení a provádění (52) pro převedení existujících vysoce hořlavých lesů na odolnější porosty s menším nárůstem hořlavé hmoty a rizikem šíření požáru, které se opírají o pěstební postupy a postupy obhospodařování půdy upřednostňující polopřírodní smíšené nebo širokolisté lesy, vylučují nadměrné využívání příslušných vodních útvarů a/nebo zajišťují udržitelné využívání půdy snižující riziko požáru a/nebo intenzitu požáru.

Příloha III nařízení o programu LIFE d) Tematické priority pro životní prostředí a zdraví, včetně chemických látek a hluku : podpůrné činnosti pro provádění specifických cílů pro životní prostředí a zdraví stanovených v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) podpůrné činnosti pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (53) (REACH) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (54) (nařízení o biocidních přípravcích) k zajištění bezpečnějšího, udržitelnějšího nebo hospodárnějšího využívání chemických látek (včetně nanomateriálů); ii) podpůrné činnosti na podporu provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES (55) (směrnice o hluku) za účelem dosažení úrovní hluku, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je; iii) podpůrné činnosti pro předcházení závažným haváriím, zejména podporou provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU (56) (směrnice Seveso III).

Co se týká životního prostředí a zdraví, je třeba přezkoumat nové metody k snížení dopadu chemických látek, hluku a průmyslových havárií na životní prostředí a lidské zdraví.

Upřednostněny proto budou tato témata projektů:

Chemické látky – příloha III oddíl A písm. d) bod i)

Snížení vlivu nejméně jednoho z těchto aspektů na životní prostředí nebo na lidské zdraví:

— látky určené jako nebezpečné pro lidské zdraví nebo životní prostředí podle nařízení o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (CLP) (57),

— kombinované účinky chemických látek, včetně endokrinních disruptorů,

— nanomateriály,

— biocidní přípravky a/nebo pesticidy.

Toho bude dosaženo prostřednictvím jedné nebo více těchto činností:

— bezpečnější nebo udržitelnější používání,

— minimalizace expozice toxickým chemickým látkám ve výrobcích nebo v životním prostředí a/nebo

— náhrada bezpečnějšími látkami nebo nechemickými řešeními.

Hluk – příloha III oddíl A písm. d) bod ii)

V této oblasti budou upřednostněny projekty v městských oblastech, aby se situace zlepšila u maximálního počtu osob.

Snižování hluku ze silnic v hustě osídlených městských oblastech používáním nehlučných povrchů a/nebo pneumatik s náklady na životní cyklus, které jsou srovnatelné s náklady běžných povrchů a/nebo pneumatik, při současném dosažení významného snížení hluku.

Průmyslové havárie – příloha III oddíl A písm. e) bod iii)

Usnadňování provádění směrnice Seveso III (směrnice 2012/18/EU) o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek zavedením mimořádně nákladově efektivních metodických nástrojů pro mapování rizik pro lidské zdraví a životní prostředí a odstranění domino efektů. Projekty předpokládají demonstrační použití těchto nástrojů různými odpovědnými subjekty a na základě nich uplatnění opatření k zamezení rizika nebo na jeho snížení.

Příloha III nařízení o programu LIFE e) Tematické priority pro kvalitu ovzduší a emise, včetně městského prostředí : podpůrné činnosti pro provádění specifických cílů pro ovzduší a emise stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy k provádění právních předpisů o kvalitě ovzduší; ii) podpůrné činnosti pro posilování souladu s normami Unie pro kvalitu ovzduší a související emise do ovzduší, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES (58) (směrnice o národních emisních stropech); iii) podpůrné činnosti pro posílené provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (59) (směrnice o průmyslových emisích) se zvláštním důrazem na zlepšení postupu pro vymezení a provádění nejlepších dostupných metod, zajištění snadného přístupu veřejnosti k informacím a posílení přínosu směrnice o průmyslových emisích pro inovace.

Tematická priorita „kvalita ovzduší a emise, včetně městského prostředí“, se zaměřuje na provádění právních předpisů o kvalitě ovzduší a komplexní přístup k problémům životního prostředí ve městech. Znečištění ovzduší je v Evropě i nadále jedním z nejzávažnějších zdravotních problémů souvisejících se životním prostředím, s úmrtností více než desetkrát vyšší, než je úmrtnost v důsledku dopravních nehod, a má rovněž významný dopad na ekosystémy (např. 70 % lokalit sítě Natura 2000 v EU je v důsledku znečištění ovzduší postiženo eutrofizací). Tímto problémem je třeba se zabývat v souladu s připravovanou strategií EU pro kvalitu ovzduší na období do roku 2030. Projekty by se měly vztahovat na částice a/nebo NO2, ne na CO2. Je-li hlavním cílem snížení emisí CO2, měl by projekt být předložen v rámci podprogramu pro oblast klimatu.

Hlavním nástrojem pro prevenci a kontrolu znečištění z velkých bodových zdrojů je směrnice o průmyslových emisích. Zkušenosti s prováděním směrnice o průmyslových emisích (a její předchůdkyně – směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění) umožnily určit další potřeby, pokud jde o informování veřejnosti a zavádění nových technik.

Upřednostněna proto budou tato témata projektů:

Právní předpisy o kvalitě ovzduší a směrnice o národních emisních stropech – příloha III oddíl A písm. e) body i)–ii)

Není-li výslovně uvedeno jinak, měly by se projekty v oblasti kvality ovzduší zaměřit na městské oblasti, aby se týkaly co největšího počtu osob.

1. Zlepšení kvality ovzduší a snížení emisí částic (PM) v oblastech s vysokým používáním pevných paliv, jako je biomasa, uhlí a rašelina pro vytápění domácností. Tyto projekty uplatňují jeden nebo více z těchto aspektů: — technické (60), — řízení, — regulační a/nebo — řešení založená na pobídkách (61).

2. Udržitelná mobilita silniční dopravy zaměřená na emise škodlivých látek znečišťujících ovzduší, jejichž snížení je důležité, aby se přispělo k dodržování normy kvality ovzduší, a která se soustřeďuje na jeden nebo více z těchto aspektů: — čistější skutečný provoz, — ekologičtější nebo elektrická jednostopá motorová vozidla a tříkolová vozidla a/nebo uplatňování příslušných potřeb infrastruktury na rozsah zkoušek a jejich analýza, — používání elektrických vozidel nebo vozidel s mimořádně nízkými emisemi (62), — používání alternativních paliv, — inovativní programy dovybavení pro vozidla (63), — alternativní technologie poháněcích soustav (64), — systémy přístupu k dopravě s vysokým dopadem, jako jsou nízkoemisní zóny a systémy zpoplatnění komunikací prostřednictvím přísnějších kritérií pro přístup a/nebo označení, — využívání inovativních logistických platforem (65).

3. Udržitelná mobilita leteckých a nesilničních pojízdných strojů, jejímž cílem je snížení emisí, a to zejména z existujících leteckých a nesilničních pojízdných strojů nezahrnutých (dosud) do nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1628 (66).

4. Projekty k snížení emisí amoniaku, methanu a částic ze zemědělství na podporu provádění modernizovaného kodexu osvědčených postupů při snižování emisí čpavku a částic ze zemědělství, který vypracovala EHK OSN (67).

Směrnice o průmyslových emisích – příloha III oddíl A písm. e) bod iii)

Uplatňování prevence znečištění a metod snižování emisí uvedených ve směrnici o průmyslových emisích jako nové techniky.

Městské prostředí – příloha III oddíl A písm. e)

Provádění integrovaných městských politik a regulačních přístupů pro udržitelné plánování a koncepce a/nebo na podporu inovativních technických řešení za účelem zlepšení alespoň jednoho z těchto aspektů:

— městská veřejná doprava a mobilita,

— energie nebo účinné využívání zdrojů nebo energie z obnovitelných zdrojů bez emisí nebo s nízkými emisemi (68) nebo řešení spočívající v materiálech (69),

— místní výroba potravin a/nebo

— stav městských ekosystémů a jejich služeb (70).

3.2. Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“

Podle čl. 11 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE specifický cíl „přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnice Rady 92/43/EHS (71) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (72), zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení“.

Program LIFE byl klíčovým nástrojem, který během minulých 25 let podporoval provádění směrnic o ptácích a o přírodních stanovištích a napomáhal a v některých případech byl rozhodující pro zajištění vytvoření sítě Natura 2000. Kontroly účelnosti směrnic o přírodě (73) a akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství (74) zdůrazňují potřebu zvýšit financování pro tuto prioritní oblast zahrnutou do nařízení v přenesené pravomoci, kterým se mění čl. 9 odst. 4 nařízení o programu LIFE. Oblast programu LIFE „příroda a biologická rozmanitost“ bude pokračovat s cílem zaměřit finanční zdroje na síť Natura 2000, aby se zajistilo úplné splnění závazků týkajících se cíle 1 strategie v oblasti biologické rozmanitosti a současně podpořily projekty, které řeší cíle 2, 3, 4 a 5 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.

Projekty v rámci programu LIFE „příroda“ a „biologická rozmanitost“ jsou určeny k tomu, aby se doplňovaly navzájem, případně aby doplňovaly jiné tematické priority týkající se přírody a biologické rozmanitosti, např. když se projekt zaměřuje na síť Natura 2000, měl by se případně zabývat rovněž invazními nepůvodními druhy. Aby se tedy odstranily rozpory, zásady uplatňované v rámci jedné z tematických priorit se vztahují také na doplňující prioritu. Pokud se projekty, kterými se provádějí cíle 2, 3, 4 a/nebo 5 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, realizují (i pouze částečně) v lokalitách Natura 2000, navržená opatření musí být v souladu s cíli ochrany lokality, plánem obhospodařování lokality nebo rovnocenným nástrojem a/nebo ustavujícím aktem o zvláštních oblastech ochrany. Kromě toho by projekty LIFE zaměřené na lesy mely poskytovat rovněž údaje týkající se příslušných ukazatelů podle kritérií 1, 2, 4 a 5 aktualizovaných celoevropských ukazatelů pro udržitelné obhospodařování lesů (75).

Příloha III nařízení o programu LIFE a) Tematické priority pro přírodu : činnosti pro provádění směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména: i) činnosti zaměřené na zlepšení stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, včetně mořských stanovišť a druhů, a druhů ptáků, které jsou v zájmu Unie; ii) činnosti na podporu biogeografických seminářů sítě Natura 2000; iii) integrované přístupy pro provádění prioritních akčních rámců.

Upřednostněna budou tato témata projektů přispívajících k cíli 1 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 za účelem úplného provedení směrnice o ptácích a směrnice o přírodních stanovištích:

1. Zlepšení stavu ochrany přírodních stanovišť nebo druhů, které jsou v zájmu Společenství (76) podle směrnice EU o ptácích a směrnice o přírodních stanovištích, zaměřené na stanoviště sítě Natura 2000 navržená nebo určená pro tyto typy stanovišť nebo druhy (77).

2. Projekty zaměřené na zlepšení stavu typů přírodních stanovišť nebo druhů, které jsou v zájmu Společenství, pokud jejich stav není „příznivý/stálý a nesnižující se“ nebo „neznámý“ podle nejnovějších celkových hodnocení, která členské státy poskytly na příslušné zeměpisné úrovni podle článku 17 směrnice o přírodních stanovištích, nebo podle nejnovějších hodnocení podle článku 12 směrnice o ptácích a hodnocení na úrovni EU.

3. Provádění mořské složky směrnice o přírodních stanovištích a směrnice o ptácích a souvisejících ustanovení v deskriptoru 1 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, pokud se tyto projekty zaměřují na jednu či více těchto činností: — provedení a dokončení vnitrostátních soupisů pro zřízení příbřežních mořských oblastí sítě Natura 2000, — obnova a správa mořských lokalit sítě Natura 2000, včetně vypracování a provádění plánu řízení oblastí, — činnosti zaměřené na konflikty mezi ochranou mořského prostředí a rybáři nebo jinými „uživateli moře“ související s druhy, přírodními stanovišti nebo lokalitami a rovněž akce, které spojují ochranná opatření s udržitelným využíváním lokalit sítě Natura 2000, demonstrační nebo inovační přístupy a/nebo — demonstrační nebo inovační přístupy k posuzování nebo sledování dopadu lidských činností na kritická mořská stanoviště a druhy a jejich používání jako nástroje k řízení konkrétních ochranných opatření.

Příloha III nařízení o programu LIFE b) Tematické priority pro biologickou rozmanitost : činnosti pro provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, zejména: i) činnosti, jejichž cílem je přispět k dosažení cíle 2; ii) činnosti, jejichž cílem je přispět k dosažení cílů 3, 4 a 5.

Následující témata projektů se zaměřují na dosažení cílů 2, 3, 4 a 5 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, pokud mají být zaměřeny především na obecné a konkrétní cíle podle článků 3 a 11 nařízení o programu LIFE a financovány z programu LIFE.

Upřednostněna budou níže uvedená témata projektů:

1. Zpracování a provádění plánů zelené infrastruktury (78) a činností zlepšujících stav ekosystémů a služeb, které poskytují (79), a/nebo propojení mezi lokalitami sítě Natura 2000 a/nebo jinými chráněnými oblastmi. Zpracování a uplatňování široce napodobitelných metod a/nebo technik týkajících se zelené infrastruktury, které zvýšením propojení účinně zmírňují negativní dopady infrastruktury energetiky nebo dopravy na biologickou rozmanitost. Tyto techniky a/nebo metody by měly být nákladově efektivnější než kvalitativně rovnocenná řešení už nabízená na trhu a případně by měly vést k bezplatně sdíleným řešením nebo tvorbě technických norem.

2. Zpracování a uplatňování nástrojů zaměřených na začlenění biologické rozmanitosti do finančních a obchodních rozhodnutí, aby se prostřednictvím ochrany a obnovy biologické rozmanitosti prováděné během projektu zabezpečilo, že nedojde k žádným čistým ztrátám biologické rozmanitosti a/nebo se za poskytování ekosystémových služeb zajistí vyšší příjmy (80).

3. Zaměření na ohrožené druhy nebo přírodní stanoviště, které nejsou uvedeny v přílohách směrnice o přírodních stanovištích, mají však status „ohrožený“ nebo horší v evropských červených seznamech druhů (81) nebo přírodních stanovišť (82), nebo v červeném seznamu Mezinárodního svazu ochrany přírody (83) pro druhy, které nejsou zahrnuty do evropských červených seznamů.

4. Řešení invazních nepůvodních druhů (84) zkoušením a prováděním těchto třech kroků ve vhodném prostorovém měřítku v komplexním rámci: — prevence zavlékání invazních nepůvodních druhů, zejména zabývání se prioritními cestami jejich zavlečení, — zřízení systému včasného zjištění a rychlé eradikace a — eradikace, kontrola nebo zabránění šíření usazených invazních nepůvodních druhů. Měly by se vytvořit projekty za účelem zlepšení existujících – nebo zavedení nových – technických, správních a/nebo právních rámců na příslušné úrovni, mimo jiné zejména pro druhy zařazené na seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii podle čl. 4 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 1143/2014 (85). Vysvětlivka: Pokud se opatření už řešilo nezávisle na projektu, nebo je není možné řešit v kontextu projektu, projektové činnosti by se měly alespoň jasně zařadit do širšího rámce, který spojuje všechny tři kroky.

3.3. Prioritní oblast „správa a informace v oblasti životního prostředí“

Podle čl. 12 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE specifický cíl „prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby“.

Příloha III nařízení o programu LIFE Prioritní oblast „správa a informace v oblasti životního prostředí“ a) informační a komunikační činnosti a kampaně na zvyšování informovanosti v souladu s prioritami sedmého akčního programu pro životní prostředí; b) podpůrné činnosti účinného kontrolního postupu, jakož i opatření na podporu dodržování právních předpisů v souvislosti s legislativou Unie týkající se životního prostředí a na podporu informačních systémů a informačních nástrojů v oblasti provádění právních předpisů Unie týkajících se životního prostředí.

Informační a komunikační činnosti a kampaně na zvyšování informovanosti – příloha III oddíl C písm. a)

Při posuzování evropské přidané hodnoty navrhovaných projektů bude zohledněn zeměpisný rozsah informačních a komunikačních činností a kampaní na zvyšování informovanosti.

Zvýšení informovanosti o problémech životního prostředí, politikách EU v oblasti životního prostředí, nástrojích a/nebo právních předpisech v příslušné cílové skupině, jehož cílem je změnit jejich chápání a podpořit chování a postupy šetrné vůči životnímu prostředí a/nebo přímé zapojení občanů. Žadatelé musí poskytnout dostatečné důkazy, že změna úrovní informovanosti (86) v oblastech řešených projektem je rozhodující faktor, který podporuje správné provádění a/nebo budoucí rozvoj nástrojů politik a/nebo právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Činnosti zvyšování informovanosti by měly mít co nejširší působnost odpovídající konkrétním cílovým otázkám (87). Předmětné problémy životního prostředí, politiky, nástroje a/nebo právní předpisy EU v oblasti životního prostředí by měly být přímo provázány s jedním nebo několika tématy těchto třech priorit uvedených níže (88):

Zelený růst: — udržitelná spotřeba se zaměřením na předcházení odpadům, zejména odpadům z plastů, potravinářským odpadům a odpadkům v moři, — přechod na oběhové hospodářství, zejména provádění udržitelných obchodních modelů, udržitelné výroby, výrobků a služeb (89).

Spojení s občany: — Natura 2000 a přínosy provádění evropských právních předpisů o přírodě v souladu s akčním plánem pro přírodu, lidi a hospodářství (90), — invazní nepůvodní druhy, — bezpečné používání chemických látek, — přínosy přírody, včetně zelené infrastruktury a souvisejících služeb ekosystému.

Realizace: — kvalita ovzduší v městských oblastech a její účinek na zdraví, — přínosy provádění právních předpisů o vodě.

Podpůrné činnosti účinného kontrolního postupu, jakož i opatření na podporu dodržování právních předpisů – příloha III oddíl C písm. b)

Informační systémy, kvalita veřejné správy a dobrovolné přístupy

1. Zlepšení informačních systémů v oblasti životního prostředí provozovaných orgány veřejné správy pro elektronické shromažďování, zpracovávání, ukládání a sdílení informací v oblasti životního prostředí rozvojem a poskytováním nových nebo případně zdokonalením existujících systémů. Projekty by měly zlepšit provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a být v souladu s povinnostmi EU podávat zprávy. Vysvětlivka: Zlepšení mohou být ve formě snížení administrativní zátěže, lepšího sdílení informací v rámci orgánů a mezi nimi, zvýšeného konečného využívání informací o životním prostředí, kromě jiného i podávání zpráv a lepších služeb pro konečné uživatele, včetně veřejnosti. Co se týče údajů z monitorování chemických látek, projekty by měly zlepšit jejich dostupnost a přístup k nim pro regulační procesy prostřednictvím používání informační platformy pro chemické monitorování (IPCheM), spojením a uvedením údajů o chemickém monitorování do souladu s údaji o lidském zdraví a stavu životního prostředí.

2. Zlepšení kapacity a kvality veřejné zprávy, pokud jde o plány, programy, analýzy, přezkumy a posouzení a/nebo povolení, výjimky a jiná rozhodnutí o konkrétních činnostech, případně také v partnerství se soukromými subjekty, s cílem snížit administrativní zátěž a současně optimalizovat výsledky v oblasti životního prostředí a eventuálně začlenit ochranu přírody. Projekty se zaměří na jeden nebo několik z těchto aspektů: Plány, programy, analýzy, přezkumy a posouzení — plány kvality ovzduší (91), — národní programy omezování znečištění ovzduší (92), — plány povodí (93) a související programy opatření, analýzy a přezkumy, — územní plány námořních prostor a související programy opatření a námořní strategie s cílem zajistit vzájemné působení s iniciativou Natura 2000 a plány povodí, — plány zvládání povodňových rizik (94), — akční plány týkající se dusičnanů (95), — plány pro nakládání s odpady (96), — plány péče o lokality sítě Natura 2000 (97), — plány obhospodařování lesů vyžadované nařízením o rozvoji venkova, aby se zajistila větší biologická rozmanitost lesů, — územní a jiné plány vyžadující strategické posouzení životního prostředí (98) s cílem zvýšit pozornost věnovanou ekosystémům (99) a jejich službám (100), — posouzení ekosystémových služeb a souvisejících činností (101) a/nebo Rozhodnutí týkající se: — průmyslových emisí, — nakládání s odpady, — znečištění vody a odběru vody (102), — ochrany přírody (103). Vysvětlivka: U plánů, programů nebo jiných cílených opatření by zlepšení kapacity a kvality veřejné správy mohlo souviset s jedním nebo několika z těchto aspektů: zapojením a podporou zúčastněných stran, konzultacemi s veřejností, optimalizací obsahu dokumentů, sledováním provádění cíleného opatření a souladu s ním, sdílením osvědčených postupů, využíváním účinných metod pro přípravu, revizi a posouzení cílených opatření z hlediska životního prostředí. Větší kapacita sledování, např. pomocí značně rozptýlených metod a metod sledování v reálném čase souvisle vytvořených v četných lokalitách, zvyšuje možnosti a informační bázi nejenom pro posouzení plánů, ale také pro vytvoření nových, dynamických plánů. Co se týče plánů péče o lokality sítě Natura 2000 a rozhodnutí souvisejících s ochranou přírody, měla by se vzít v úvahu doporučení z biogeografických seminářů Natura 2000. Rozhodnutí týkající se ochrany přírody zohledňují požadavky na povolení podle čl. 6 odst. 3 a 4 směrnice o přírodních stanovištích a pravidla o ochraně druhů podle článků 12 a 16 směrnice o přírodních stanovištích a článků 5 a 9 směrnice o ptácích. Posouzení zahrnuje měření a modelování a rovněž zavedení a/nebo zlepšení emisních inventur. Rozhodnutími jsou rozhodnutí příslušných orgánů za účelem dodržování příslušných právních předpisů EU v oblasti životního prostředí.

3. Zpracování, podpora, provádění a/nebo harmonizace jednoho nebo více z těchto dobrovolných přístupů a jejich využívání subjekty, které usilují o snížení vlivu jejich činností, výrobků a služeb na životní prostředí: — ověřování výkonnosti inovačních technologií třetí stranou, když jsou připraveny vstoupit na trh, jako je ověřování environmentálních technologií (ETV) (104), — pravidla produktové kategorie ke stanovení environmentální stopy (Product Environmental Footprint Category Rules – PEFCR) a/nebo odvětvová pravidla ke stanovení environmentální stopy organizace (organisation environmental footprint sectoral rules – OEFSR) na evropské úrovni pro výrobky a odvětví zatím nezahrnuté do existujících PEFCR/OEFCR a souvisejících vysoce kvalitních databází na základě evropské metodiky měření ekologické stopy (105) a nejnovějších dostupných pokynů (106), — opatření, služby, sítě a nové obchodní modely na podporu používání přepracovaných, opravených a obnovených a/nebo opakovaně použitých výrobků spojené rovněž se životností výrobku a plánovaným zastaráváním a/nebo na podporu používání oficiálně uznaných ekoznaček, například ekoznačky EU, — společné specifikace pro nabídková řízení a/nebo zavádění nástrojů sledování pro orgány veřejné správy s podobnými potřebami nákupu, aby se podpořilo využívání zadávání zelených a veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství, — spojení pobídek v oblasti regulace, financí nebo dobré pověsti s environmentální výkonnosti pomocí EMAS, — posouzení náročnosti budov z hlediska životního prostředí, v němž se používá rámec pro budování s klíčovými ukazateli (107).

Zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a přístupu ke spravedlnosti

1. Podpora zajišťování dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí jejich vyvíjením a prováděním nebo prováděním existujících přeshraničních, vnitrostátních nebo regionálních strategií založených na posouzení rizika s cílem podpořit, kontrolovat a prosazovat dodržování právních předpisů používáním kombinace správního práva, trestního práva a práva týkajícího se odpovědnosti za životní prostředí, pokud jde o jeden nebo více z těchto aspektů: — trestné činy a porušování předpisů v oblasti odpadů, — nedovolený obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy, — trestné činy a porušování předpisů v oblasti volně žijících a planě rostoucích druhů, včetně nezákonné těžby dřeva, — difuze a/nebo bodový zdroj znečištění vody a/nebo nezákonný odběr vody, — bodové a mobilní zdroje znečištění ovzduší. Vysvětlivka: „Založený na posouzení rizik“ se vztahuje na posouzení, za prvé, nakolik je pravděpodobné, že určité kategorie osob spáchají trestné činy, a za druhé, jak závažný vliv se očekává na životní prostředí a lidské zdraví. Čím větší je pravděpodobnost páchání trestných činů a čím větší je očekávaný vliv, tím naléhavější je potřeba zásahu. Výběr zásahu by měl odrážet povahu rizika a měl by se podle možnosti zaměřit na jeho zmírnění.

2. Podpora zajišťování dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí vytvořením nových, nebo pokud jsou už zavedeny, zdokonalením existujících přeshraničních, vnitrostátních nebo regionálních sítí odborníků nebo expertů pro zajišťování dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, nebo pokud jsou už zavedeny, zvýšením odborné kvalifikace a přípravy (108), aby se zlepšil soulad se závaznými nástroji EU v oblasti životního prostředí, a to podporou, kontrolou a prosazováním dodržování právních předpisů s použitím kombinace správního práva, trestního práva a práva týkajícího se odpovědnosti vůči životnímu prostředí. Vysvětlivka: Mezi odborníky pro zajišťování dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí mohou patřit odborníci, kteří pracují pro orgány a instituce odpovědné za zajišťování dodržování právních předpisů, jako jsou místní a regionální orgány, orgány policie a celní orgány, agentury a inspektoráty pro životní prostředí, vrcholné veřejné orgány auditu a justice. Mohou sem patřit také nevládní organizace a akademici a výzkumníci specializovaní na jeden nebo více aspektů zajišťování dodržování právních předpisů. Pokud jde o odbornou kvalifikaci a přípravu, projekty by měly zajistit akademická potvrzení a maximalizovat potenciál informační technologie takovými prostředky, jako jsou webináře a hromadné otevřené on-line kurzy (MOOC), za účelem umožnění dálkového studia, kterého se dostane co největšímu počtu odborníků nákladově co nejefektivnějším způsobem.

3. Rozvoj a používání inovačních nástrojů a opatření na podporu, sledování a prosazování dodržování právních předpisů vytvořením a používáním nových, nebo případně zdokonalením existujících nástrojů a opatření, které patří do jedné nebo více těchto kategorií: — systémy a metody na podporu dodržování právních předpisů založené na posouzení rizika, — systémy a metody pro účinné sledování a dodržování závazných nástrojů EU v oblasti životního prostředí založené na posouzení rizika a získání důkazů o problémech dodržování a jejich analýza, na nichž mohou být spolehlivě založena navazující opatření, — systémy a metody pro účinné sledování a prosazování v reakci na nedodržování závazných nástrojů EU v oblasti životního prostředí nebo souvisejících odpovědností, které zahrnují správní právo, trestní právo a právo týkající se odpovědnosti za životní prostředí. Vysvětlivka Cílem systémů a metod založených na posouzení rizika je pochopení, jak majitelé půdy, průmysl, malé a střední podniky, podniky poskytující veřejné služby nebo jiní („odpovědné subjekty“) plní povinnosti podle závazných nástrojů EU v oblasti životního prostředí, a jaký vliv bude mít jejich neplnění na životní prostředí a lidské zdraví. Na základě těchto vědomostí takové systémy a metody usilují o přispění k dodržování právních předpisů a odrazování od jejich nedodržování prostřednictvím podpory, sledování a prosazování. Systémy a metody podpory by mohly zahrnovat využívání pokynů, poradenské služby, kampaně na zvyšování informovanosti, dohody o partnerství nebo systémy vlastního sledování, které pomáhají odpovědným subjektům předpisy dodržovat. Systémy a metody sledování by se měly týkat inspekcí na místě, dohledu (kromě jiného i využíváním družic a dronů), kontrol na místě, systému shromažďování informací, analýzy průmyslu, policejního vyšetřování, analýzy údajů a environmentálního auditu. Metody sledování a prosazování mohou mít podobně široký rozsah.

4. Zlepšení vyřizování stížností v oblasti životního prostředí orgány veřejné správy a podaných veřejností, případně i v partnerství se soukromými subjekty, rozvojem a poskytováním nových, nebo pokud jsou k dispozici, tak zdokonalením existujících systémů a metod pro vyřizování stížností a jejich podávání ze strany veřejnosti, s cílem optimalizovat spolehlivost poskytovaných informací, usnadňovat vzájemnou součinnost mezi orgány a veřejností, minimalizovat administrativní zátěž a přispívat k úspěšnému provádění závazných nástrojů EU v oblasti životního prostředí. Vysvětlivka: Systémy a metody pro vyřizování a podávání stížností mohou zahrnovat elektronické systémy vyřizování stížností, horké linky, střediska pro sledování a jiné občanské vědecké platformy. Občanské vědecké platformy mohou kromě jiného příslušným vnitrostátním, regionálním a místním orgánům umožnit zapojit občany do problematiky stavu životního prostředí a jiných forem sledování a současně vytvářet harmonizovanější a použitelnější údaje.

5. Podpora přístupu ke spravedlnosti v otázkách životního prostředí a/nebo zprostředkování mezi veřejností, nevládními organizacemi, právníky, justicí, veřejnými správami nebo jinými zúčastněnými stranami s cílem zlepšit znalosti, pochopení a používání těchto prostředků pro řešení sporů v oblasti životního prostředí, se zvláštním zaměřením na: — ochranu lidského zdraví a dobré životní podmínky pomocí požadavků nástrojů EU v oblasti ochrany ovzduší, vody a v oblasti odpadů zahrnutých do tematických priorit programu LIFE, — ochranu přírody, biologické rozmanitosti a kvality vody pomocí nástrojů v oblasti přírody, biologické rozmanitosti a vody zahrnutých do tematických priorit programu LIFE, — účinné uplatňování směrnice o odpovědnosti za životní prostředí (109). Projekty by měly čerpat z existujících modulů a know-how v oblasti odborné přípravy týkajících se environmentálního práva vypracovaného Komisí (110).

4. SPOJENÍ OBECNÝCH CÍLŮ S GRANTY NA AKCE V RÁMCI PODPROGRAMU PRO OBLAST KLIMATU

V souladu s obecnými cíli nařízení o programu LIFE a v zájmu zajištění potřebné přidané hodnoty Unie bude provádění grantů na akce spojeno se třemi prioritními oblastmi v oblasti klimatu uvedenými v článku 13 nařízení o programu LIFE: zmírnění změn klimatu, přizpůsobení se změnám klimatu a správa a informace v oblasti klimatu, jakož i konkrétní cíle uvedené v článcích 14, 15 a 16 nařízení o programu LIFE. U grantů na akce v rámci podprogramu pro oblast klimatu nejsou stanoveny tematické priority a témata projektů; příslušné oblasti politiky týkající se klimatu jsou však uvedeny níže a každoroční výzvy k předkládání návrhů obsahují také podrobnější pracovní oblasti v souvislosti s dále uvedenými oblastmi politiky.

Program LIFE přispěje k transformaci Unie v nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu, a to podporou provádění politiky EU v oblasti klimatu a přípravou EU na výzvy v oblasti klimatu v nadcházejících letech a desetiletích. Prioritami v tomto ohledu jsou: provádění rámce politiky EU v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 a cíle plánu do roku 2050, jakož i Pařížská dohoda a politika přizpůsobení se změnám klimatu. Nová technologie pro zmírnění změn klimatu bude usnadněna prostřednictvím osvědčených postupů a demonstračních a pilotních projektů za účelem úspěšného financování v příslušných případech. Politika EU v oblasti klimatu bude pevně provázána s místními osvědčenými postupy a iniciativami a ukázkovými příklady nových a lepších přístupů k zajištění přechodu na nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změně klimatu. K zajištění úspěchu je třeba přezkoumat rovněž stávající nízkouhlíkové technologie/řešení, pokud jde o netechnologické překážky, které brání jejich proniknutí na trh. Program LIFE podpoří i provádění strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu s cílem přispět k Unii odolnější vůči změnám klimatu (111).

Pokud jde o zmírňování změny klimatu, projekty by měly na vnitrostátní, regionální nebo subregionální úrovni demonstrovat nízkouhlíkové strategie nebo plány využívání půdy. To bude zahrnovat začlenění opatření k snížení emisí a účinnému využívání zdrojů ve všech odvětvích a podporu nástrojů, které mají vést ke změně chování. Bude také poskytnuta podpora pro zavedení nových přístupů (vzorová města a regiony), případně pomocí globálního paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky (112), pro výrobu, spotřebu a správu s transformačním dopadem.

Pokud jde o prioritní oblasti přizpůsobení, měla by se poskytnout podpora provádění strategií pro přizpůsobení, a to zaměřením na řadu klíčových oblastí s přidanou hodnotou EU, včetně projektů na regionální nebo přeshraniční úrovni a případně prostřednictvím přizpůsobení založeného na ekosystémech. Projekty budou mít demonstrační potenciál a potenciál, pokud jde o přenositelnost a měly by se zabývat podporou inovačních řešení týkajících se přizpůsobení, zejména prostřednictvím mobilizace soukromého sektoru, případně globálního paktu starostů a primátorů. Projekty by měly rovněž podporovat součinnost mezi přizpůsobením se změnám klimatu a jejich zmírňováním a také politikami pro snížení rizika katastrof.

Současná a budoucí politika EU by mohla být podpořena uplatňováním těchto opatření v oblasti klimatu:

a) Zmírňování změny klimatu — snahy členských států a regionálních/místních orgánů snížit emise skleníkových plynů v odvětvích nezahrnutých do systému EU pro obchodování s emisemi (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (113) o EU ETS) a do rozhodnutí o sdílení úsilí (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (114)): doprava a pohonné hmoty, zemědělství, stavebnictví (např. energetická účinnost v budovách), využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví, — rozvoj a zavádění započítávání emisí skleníkových plynů a zmírňování změny klimatu v oblasti využívání půdy, — rozvoj postupů hospodaření s půdou, které mají dopad na emise a pohlcování emisí, například jakožto doplňková opatření k opatřením, která jsou podporována z evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF); nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (115), — akce, které zlepšují fungování systému pro obchodování s emisemi a které mají vliv na průmyslovou výrobu náročnou na energii a výrobu s vysokou produkcí skleníkových plynů, — fluorované plyny a látky poškozující ozonovou vrstvu, zejména projekty, které pomáhají provádět Montrealský protokol a jeho kigalskou změnu a nařízení EU o fluorovaných skleníkových plynech a/nebo — sledování skleníkových plynů a podávání zpráv o nich ze strany orgánů;

b) Přizpůsobování se změně klimatu — přizpůsobení měst a územní plánování, které omezuje dopady změn klimatu, — odolnost infrastruktury, včetně používání přístupů modro-zelené infrastruktury a přístupů k přizpůsobení založených na ekosystémech, — udržitelné hospodaření s vodou v oblastech ohrožovaných suchem, zvládání povodní a pobřežní správa, — odolnost odvětví zemědělství, lesnictví a cestovního ruchu, i v ostrovních a horských oblastech a/nebo — podpora nejvzdálenějších regionů EU: příprava na mimořádné povětrnostní jevy, zejména v pobřežních oblastech;

c) Správa a informace v oblasti klimatu — zpracování a provádění vnitrostátních strategií v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a/nebo strategií do poloviny století, — stimulování změny chování, rozšíření snah o snižování emisí a opatření pro účinné využívání zdrojů v odvětvích, — posouzení fungování systému EU pro obchodování s emisemi, — budování kapacit, zvyšování informovanosti konečných uživatelů a v distribučním řetězci zařízení produkujících fluorované plyny, — sledování politiky v oblasti klimatu, posouzení a následné hodnocení a/nebo — osvědčené postupy a činnosti zvyšování informovanosti, které řeší potřeby přizpůsobení se změnám klimatu.

5. ODBORNÁ METODIKA PRO POSTUP VÝBĚRU PROJEKTŮ A KRITÉRIA VÝBĚRU PRO PŘIDĚLENÍ GRANTŮ (ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. d) NAŘÍZENÍ O PROGRAMU LIFE)

V této části je popsána odborná metodika pro postup výběru projektů a v případě grantů hlavní kritéria způsobilosti (116) a kritéria přidělení podle článku 2 a 19 nařízení o programu LIFE. Jelikož metodika a kritéria jsou pro stejné druhy projektů v rámci obou podprogramů v zásadě totožné, výslovný odkaz na jeden z podprogramů bude uveden pouze v případě, že existují rozdíly.

U všech druhů grantů bude doplňkovost a optimální využití financování EU, včetně financování doplňkových činností z dalších finančních nástrojů Unie, jak je stanoveno v článku 8 nařízení o programu LIFE, posouzeno a zohledněno v kritériu přidělení „přidaná hodnota EU: součinnost“. Aby se zabránilo nežádoucímu překrývání, musí žadatelé zdůvodnit, proč se rozhodli požádat o financování z programu LIFE namísto jiného financování Unie v případě, že by toto financování rovněž podporovalo podobné projekty nebo akce.

Projekty financované v jedné prioritní oblasti zamezí narušení cílů týkajících se životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní oblasti, ledaže je v návrhu jejich dopad jednoznačně vysvětlen a odůvodněn a případně byly řádně naplánovány možné alternativy a opatření pro jeho zmírnění a přizpůsobení se těmto dopadům.

Další podrobnosti budou uvedeny v pokynech pro podávání žádostí a hodnocení, které budou zveřejněny společně s příslušnými výzvami k předkládání návrhů. V rámci současného pracovního programu a nařízení o programu LIFE může být výběr projektů v každoroční výzvě k předkládání návrhů přizpůsoben a upraven.

5.1. Granty na akce

Návrhy žadatelů, které je nutno vyloučit, nebo kteří nesplňují obecná kritéria způsobilosti podle článku 131 finančního nařízení, nepostoupí dále.

Kromě toho musí návrhy splňovat požadavky na přípustnost (např. u některých projektů podání žádosti pouze digitálně) a kritéria způsobilosti (např. soulad s pokyny týkajícími se způsobilosti izraelských subjektů a jejich činností na územích okupovaných Izraelem od roku 1967, pokud jde o granty, ceny a finanční nástroje financované EU počínaje rokem 2014 (117)), jež se vztahují na všechny granty na akce v rámci programu LIFE a budou výslovně uvedeny rovněž v příslušných pokynech pro podávání žádostí.

Kritéria způsobilosti vztahující se na různé druhy projektů jsou uvedena v příslušné části níže. Kritéria, která se vztahují stejně na různé typy projektů, jsou uvedena v oddíle 5.1.1 (projekty podle čl. 18 písm. a), b) c) a h) nařízení o programu LIFE).

Podle čl. 6 odst. 2 nařízení o programu LIFE se právnická osoba usazená mimo Unii může podílet na projektech uvedených v článku 18 nařízení o programu LIFE, jestliže příjemce koordinující daný projekt má sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v čl. 6 odst. 1 nařízení o programu LIFE. Tyto činnosti tudíž musí nezbytně dosáhnout cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a zajistit efektivnost opatření projektů („zásahy“) uskutečňovaných na území členských států, na která se vztahují smlouvy.

Podle článku 7 nařízení o programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány v průběhu provádění programu LIFE možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení o programu LIFE.

Návrhy budou mimoto vybrány pouze tehdy, pokud mohou na základě konkrétních podkladů týkajících se činnosti žadatele v předchozích letech prokázat:

— provozní způsobilost – žadatel musí mít odborné kompetence a kvalifikace nezbytné k provedení navrhovaného projektu a

— finanční způsobilost – žadatel musí disponovat stabilními finančními zdroji dostatečnými k tomu, aby byl schopen pokračovat v činnosti po celou dobu trvání projektu a podílet se na jeho financování.

Při výběru veřejných orgánů a mezinárodních organizací se použije článek 131 finančního nařízení, pokud jde o jejich finanční způsobilost.

5.1.1. Projekty podle čl. 18 písm. a), b), c) a h) nařízení o programu LIFE

Výběr pilotních a demonstračních projektů, projektů využívajících osvědčených postupů, informačních projektů, projektů zaměřených na zvyšování informovanosti a projektů zaměřených na šíření osvědčených postupů ve smyslu čl. 18 písm. a), b) c) a h) nařízení o programu LIFE sleduje stejnou odbornou metodiku pro výběr projektů a podléhá obdobným kritériím způsobilosti a udělení zakázky, jak je uvedeno níže.

5.1.1.1. Odborná metodika pro postup předkládání a výběru projektů

Vzhledem k návrhu předloženému v hodnocení v polovině období a kladným zkušenostem získaným s dvoufázovými přístupy v některých dalších programech EU, zavádí současný pracovní program LIFE dvoufázový přístup u těch prioritních oblastí, kde se zdá, že dosud potenciální žadatele s projektovými záměry s vysokou přidanou hodnotou EU, kteří nemají zkušenosti s programem LIFE, odradila úroveň podrobností potřebných pro hodnocení úplného návrhu projektu s ohledem na relativně malé šance na úspěch. Ve dvoufázovém přístupu budou požádáni o předložení úplného návrhu (viz oddíl 5.1.1.2 písm. b) pouze žadatelé s návrhy, které mají velkou šanci, že budou vybrány.

Proto se v rámci současného programu LIFE stanoví dva postupy:

— dvoufázový přístup založený na koncepčním dokumentu, po němž následuje úplný návrh,

— jednostupňový přístup založený pouze na úplném návrhu.

Výběr mezi těmito dvěma přístupy provede výkonná agentura v dohodě s Komisí (Generální ředitelství pro životní prostředí a oblast klimatu) s ohledem na organizační a provozní omezení pro každou výzvu k předkládání návrhů.

U výzvy v roce 2018 bude použit dvoufázový přístup pro podprogram pro životní prostředí. Na základě zpětné vazby od příjemců se v následujících letech může přístup rozšířit na podprogram pro oblast klimatu.

Hodnocení úplného návrhu v jednofázovém přístupu je popsáno v oddílech 5.1.1.2 a 5.1.1.3.

Dvoufázový přístup bude zorganizován takto:

a) Dvoufázový přístup

Fáze 1:

— Výzva k předkládání návrhů

— Předložení koncepčního dokumentu Žadatel předloží koncepční dokument maximálně o 10 stranách, včetně: — správních formulářů, které se týkají příjemců účastnících se projektu, — shrnutí obsahu projektu, včetně popisu hlavního zaměření projektu v oblasti životního prostředí, předpokládaného partnerství, omezení, která mohou vzniknout, a plánu pro výjimečné situace, který je bude řešit, a také strategie zvolené k zabezpečení udržitelnosti výsledků projektu po završení projektu, — rozpočet projektu na úrovni kategorií nákladů.

— Hodnocení a určení pořadí koncepčních dokumentů Kritéria způsobilosti koncepčního dokumentu Výkonná agentura na základě koncepčního dokumentu určuje návrhy, které splňují kritéria způsobilosti (viz oddíl 5.1.1.2 písm. a)). Kritéria přidělení podle koncepčního dokumentu Návrhy budou seřazeny podle přínosů, tj. bodů obdržených na základě kritérií pro přidělení „Celková kvalita návrhu“ a „Celková přidaná hodnota EU“. Návrhy, které nedosáhly minimální prahové hodnoty, v případě jednoho nebo obou kritérií, budou vyřazeny. U návrhů se stejným bodovým hodnocením za kritérium pro zadání zakázky „Celková kvalita návrhu“ bude dána přednost návrhům s vyšším počtem bodů za „Celkovou přidanou hodnotu EU“. V případě, že by návrhy měly stejné bodové hodnocení za obě kritéria, o konečném pořadí rozhodne hodnotící výbor.

— Seznam vybraných projektů Širší seznam návrhů koncepčních dokumentů, v jejichž případě byli žadatelé vyzváni k předložení úplného návrhu, bude obsahovat návrhy s nejlepším umístěním, u kterých výše požadovaných příspěvků EU představuje dvojnásobek až dva a půl násobek dostupného rozpočtu. Výkonná agentura stanoví koeficient na základě výsledků pořadí s přihlédnutím k velkosti návrhu a zkušenostem získaným ohledně dvoufázového přístupu. Širší seznam bude obsahovat dílčí seznamy pro každou prioritní oblast. Pokud poptávka v rámci jedné prioritní oblasti nebude dostačující, mohou být rozšířeny seznamy odpovídající jiným prioritním oblastem.

Fáze 2:

— Předložení úplného návrhu: Žadatelé způsobilých koncepčních dokumentů, které byly vyhodnoceny jako návrhy, které lze zvažovat pro financování, jsou vyzváni, aby předložili úplný návrh. Pokud jde o činnosti, partnerství a rozpočet, je mezi koncepčním dokumentem a úplným návrhem povolena určitá omezená míra pružnosti. Ta však nemůže vést ke změně povahy návrhu koncepčního dokumentu. Rozpočet se může odchylovat od rozpočtu v koncepčním dokumentu nejvýše o 10 %.

— Hodnocení a určení pořadí úplných návrhů Návrhy se budou hodnotit a jejich pořadí se určí na základě kritérií způsobilosti a přidělení popsaných v oddíle 5.1.1.2.

— Vypracování konečného seznamu projektů, které budou financovány, a rezervního seznamu Po fázi přezkumu budou úspěšné projekty navrženy pro financování v rámci dostupného rozpočtu. Bude vypracován rezervní seznam s nejlépe hodnocenými projekty, které nemohou být vzhledem k dostupnému rozpočtu financovány. Rezervní seznam bude zahrnovat dalších 20 % dostupného rozpočtu programu LIFE.

— Podpis grantové dohody

b) Jednofázový přístup

— Výzva k předkládání návrhů

— Předložení úplného návrhu Žadatelé předloží úplný návrh.

— Hodnocení a určení pořadí úplných návrhů Návrhy se budou hodnotit na základě kritérií způsobilosti a kritérií pro přidělení a řadit tak, jak je popsáno v oddíle 5.1.1.2

— Vypracování konečného seznamu projektů, které budou financovány, a rezervního seznamu Po fázi přezkumu budou úspěšné projekty navrženy pro financování v rámci dostupného rozpočtu. Bude vypracován rezervní seznam s nejlépe hodnocenými projekty, které nemohou být vzhledem k dostupnému rozpočtu financovány. Rezervní seznam bude zahrnovat dalších 20 % dostupného rozpočtu programu LIFE.

— Podpis grantové dohody

5.1.1.2. Kritéria způsobilosti a přidělení

Kritéria způsobilosti a) se budou vztahovat na koncepční dokument v případě dvoufázového přístupu a na úplný návrh v případě jednofázového přístupu.

Kritéria přidělení b) se budou uplatňovat tak, jak je popsáno v oddíle 5.1.1.1 výše:

a) Kritéria způsobilosti

Koncepční dokument i plný návrh projektu ve smyslu čl. 18 písm. a), b) c) nebo h) nařízení o programu LIFE nepostoupí do fáze hodnocení jeho přínosu, pokud návrh projektu neprokazuje, že projekt:

— přispívá k dosažení jednoho či více obecných cílů stanovených v článku 3 nařízení o programu LIFE a použitelných specifických cílů uvedených v článcích 10, 11, 12 a 14, 15 a 16 nařízení o programu LIFE,

— spadá do prioritní oblasti podprogramu LIFE, jak je stanovena v článcích 9 a 13 nařízení o programu LIFE, v jejímž rámci byl návrh projektu předložen, a

— odpovídá jednomu z těchto druhů projektů, jak jsou vymezeny v čl. 2 písm. a), b) c) a h) nařízení o programu LIFE: — „Pilotní projekty“ jsou projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích. — „Demonstrační projekty“ jsou projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních – například zeměpisných, ekologických či socioekonomických – souvislostech daného projektu nové nebo neznámé, a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde. — „Projekty využívající osvědčené postupy“ jsou projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu. — „Informační projekty, projekty zaměřené na zvyšování informovanosti a projekty zaměřené na šíření osvědčených postupů“ jsou projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramů pro životní prostředí nebo v oblasti klimatu. — Pilotní a demonstrační projekty v rámci prioritní oblasti Životní prostředí a účinné využívání zdrojů a pilotní a demonstrační projekty a projekty využívající osvědčené postupy v rámci prioritních oblastí Zmírnění změn klimatu a Přizpůsobení se změnám klimatu musí obsahovat opatření, která povedou k podstatným a měřitelným přímým účinkům, pokud jde o cílové otázky životního prostředí a/nebo klimatu. — U pilotních a demonstračních projektů a projektů využívajících osvědčené postupy v prioritní oblasti Příroda a biologická rozmanitost musí být nejméně 25 % způsobilého rozpočtu vyčleněno na konkrétní ochranná opatření (vzhledem k zvláštním politickým potřebám budou přípustné omezené výjimky, které budou výslovně uvedeny v pokynech pro podávání žádostí). Konkrétní ochranná opatření jsou taková opatření, která mají podstatné a měřitelné přímé účinky, pokud jde o cílové otázky v oblasti životního prostředí a klimatu, a v tomto případě vedou ke zlepšení nebo zpomalení/zastavení/obratu ve zhoršení stavu ochrany nebo ekologických podmínek druhů, přírodních stanovišť, ekosystémů či cílových služeb ekosystémů (více podrobností viz pokyny k podávání žádostí). — Pilotní a demonstrační projekty, projekty využívající osvědčené postupy nebo informační projekty, projekty na zvyšování informovanosti a šíření osvědčených postupů v rámci prioritních oblastí Správa a informace v oblasti životního prostředí a klimatu musí obsahovat opatření, která povedou k podstatným a měřitelným přímým nebo nepřímým účinkům, pokud jde o cílové otázky v oblasti životního prostředí a/nebo klimatu tím, že bude mít podstatné a měřitelné přímé účinky na cílové záležitosti v oblasti správy, informací a/nebo informovanosti a šíření osvědčených postupů týkající se životního prostředí a/nebo klimatu.

Cílové účinky na životní prostředí a klima a/nebo související správu a informace by už měly být měřitelné a měřené nebo modelované na základě měření během doby trvání projektu.

Jako opatření s cílem zamezit překrývání s jinými programy EU (118), nespadají projekty zaměřené na výzkum (119) nebo vyhrazené pro výstavbu velké infrastruktury do oblasti působnosti programu LIFE, a proto nejsou způsobilé.

Projekty LIFE neslouží k financování vyrovnávacích opatření odvozených z povinnosti podle vnitrostátních právních předpisů nebo právních předpisů EU.

b) Kritéria přidělení

Kritéria přidělení se vztahují na všechny prioritní oblasti, není-li stanoveno jinak. Projekty soutěží pouze jeden s druhým v rámci stejné prioritní oblasti.

Zvláštní kritéria přidělení pro koncepční dokumenty

Všechny koncepční dokumenty ve fázi 1 dvoufázového přístupu musí získat alespoň minimální bodové hodnocení pro postoupení u těchto kritérií přidělení, aby byly vzaty v úvahu při určování pořadí:

1. Celková kvalita návrhu: toto kritérium se zaměří na jasnost návrhů (včetně popisu kontextu před zahájením činnosti), jeho proveditelnost a orientačně nejvýhodnější nabídku. Maximálně 20 bodů (s minimálním bodovým hodnocením 5 pro postoupení).

2. Celková přidaná hodnota EU: toto kritérium se zaměří na příspěvek projektu k prioritám programu LIFE, jeho očekávaný vliv a udržitelnost výsledků projektu. Maximálně 30 bodů (s minimálním bodovým hodnocením 10 pro postoupení).

Kritéria přidělení pro úplné návrhy

Jak u dvoufázových, tak i jednofázových přístupů, se úplné návrhy budou hodnotit a bodovat podle jejich přínosů v souladu s těmito kritérii přidělení a bodovacím systémem:

— Technická soudržnost a kvalita

Technickou soudržností se rozumí, že navržená opatření projektu by měla být vhodná a proveditelná pro dosažení předpovídaných výstupů a výsledků. Ani opatření, ani předpokládané výstupy a výsledky, by neměly být v rozporu se žádným z cílů sledovaných programem LIFE. Technickou kvalitou se rozumí, že cílem opatření projektu by měla být maximalizace jejich efektivnosti a účinnosti ve vztahu ke sledovaným výstupům a výsledkům. Opatření projektu by měla být dobře plánována a jasně popsána.

— Finanční soudržnost a kvalita

Finanční příspěvky příjemců a spolufinancujících subjektů, navržený rozpočet a jeho soulad s navrženými opatřeními a platnými pravidly a také nákladová efektivnost a nejvýhodnější nabídka navrženého přístupu se v rámci tohoto kritéria budou hodnotit s ohledem na očekávané výsledky opatření považovaných za dostatečně technicky ucelená a s přijatelnou technickou kvalitou. Rozpočet musí být transparentní, tj. položky nákladů by měly být dostatečně popsány.

— Přidaná hodnota Unie: rozsah a kvalita přispění k specifickým cílům prioritních oblastí obou podprogramů LIFE

Vyhodnotí se rozsah, v jakém se očekává, že každý návrh, pokud se považuje za technicky a finančně dostatečně koherentní a s přijatelnou kvalitou, přispívá k dosažení jednoho či více specifických cílů prioritních oblastí obou podprogramů LIFE, jak jsou stanoveny v článcích 10, 11 a 12 nařízení o programu LIFE (pro podprogram LIFE pro životní prostředí) a článcích 14, 15 a 16 (pro podprogram LIFE pro oblast klimatu), a kvalita tohoto příspěvku. Posouzení uvedeného kritéria zahrnuje zejména rozsah a kvalitu příspěvku ke konkrétním cílům, na něž se návrh zaměřuje (vliv); rozsah účinků v oblasti životního prostředí a/nebo klimatu očekávaných v důsledku opatření projektu na jeho konci ve srovnání se situací odhadnutou nebo měřenou na začátku projektu. Vezme rovněž v úvahu důležitost územních, sociálních a politických souvislostí (120), u nichž se očekává, že je opatření projektu ovlivní.

Očekávané účinky by měly být vyjádřeny s přihlédnutím k platným ukazatelům úrovně projektu a měřícím jednotkám, o nichž projekty budou muset podávat zprávy do databáze klíčových ukazatelů úrovně projektů LIFE vytvořené na tento účel (121). Takže např. návrhy LIFE – příroda a biologická rozmanitost se budou posuzovat na základě jejich očekávaných účinků na struktury a funkce přírodních stanovišť a stavu druhů a/nebo ekologického stavu ekosystémů a stavu jejich služeb. Toto posouzení zohledňuje pouze opatření, která se považují za proveditelná na základě hodnocení technické a finanční soudržnosti.

— Přidaná hodnota EU: udržitelnost (potenciál pokračování, reprodukování a předávání)

Udržitelnost výsledků projektu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu je schopnost zachovat je i po provedení projektu, ať už pokračováním, reprodukováním nebo předáním.

Pokračováním se rozumí, že po ukončení doby projektu se dále používají řešení uplatněná v projektu omezená na subjekty zapojené do projektu, mohou se však dál zeměpisně rozšiřovat. Pro bodové hodnocení za účelem postoupení bude postačovat pouhé pokračování a udržení výsledků projektu, zatímco další zeměpisné rozšíření se bude posuzovat podle jeho očekávaného rozsahu, což je srovnatelné s reprodukováním nebo předáním.

Reprodukováním se rozumí, že jiné subjekty/odvětví použily řešení uplatněná v projektu znovu stejným způsobem a na stejný účel během projektu nebo po jeho skončení.

Předáním se rozumí, že stejné nebo jiné subjekty/odvětví použily řešení uplatněná v projektu různým způsobem nebo pro rozdílné životní prostředí a klima nebo na účel související správy a informací během projektu nebo po jeho skončení.

Žadatelé by měli ve svých návrzích prokázat, že řešení (tj. techniky, metody, metodiky, přístupy a/nebo opatření nebo podpůrné činnosti pro komunikaci, šíření informací a zvyšování informovanosti) zaměřená na přímé a/nebo nepřímé kladné účinky, pokud jde o příslušné cíle nařízení o programu LIFE, mají potenciál, že se v nich bude pokračovat, že se budou reprodukovat a/nebo předávat.

Úspěšné pokračování, reprodukování a/nebo předávání vyžaduje strategii, která zahrnuje úkoly, jež mají znásobit účinky řešení projektů, zajistit větší míru využití a dosáhnout zlomového objemu během projektu a/nebo v krátkodobém a střednědobém horizontu po skončení projektu LIFE. Jde o více, než jen předávání znalostí a vytváření sítí, patří sem i zavádění řešení zpracovaných a/nebo uplatněných v projektu do praxe někde jinde nebo na rozdílný účel po skončení doby projektu.

Žadatelé musí poskytnout jasný a věrohodný popis předpokládané strategie a opatření k zajištění udržitelnosti, včetně vysvětlení týkající se těchto aspektů:

— jak mohou řešení dále zachována na úrovni projektu po jeho skončení, včetně souvisejících dlouhodobých sociálních a hospodářských dopadů, které by z nich vyplynuly,

— nakolik by další veřejná podpora, mimo jiné ve formě půjček prostřednictvím inovačních finančních nástrojů, byla potřebná nebo užitečná pro rozšíření, reprodukování nebo předávání řešení a

— nakolik se zejména u projektů s obchodními subjekty a subjekty v hodnotovém řetězci očekává, že dosáhnou „finanční zralosti“, nebo si ji udrží („investiční připravenost“/„financovatelnost“) pro tato řešení během doby projektu.

— Přidaná hodnota EU: součinnost a nadnárodní povaha

— Součinnost (včetně víceúčelovosti, začlenění/doplňkovosti, zadávání zelených veřejných zakázek, ekoznačky a využívání výsledků výzkumu financovaného Evropskou unií):

Součinnosti lze dosáhnout víceúčelovými přístupy a začleněním do jiných politik a finančních mechanismů EU a/nebo doplňkovostí k nim. Návrhy získají bonusové body za součinnost v závislosti na jejich rozsahu a kvalitě.

Víceúčelovým prováděcím mechanismem se rozumí, že návrh nejenom plánuje dosažení hlavních cílů specifických pro projekt v oblasti životního prostředí a klimatu, ale je současně zaměřen na dosažení dalšího účelu (např. snaha o lepší nakládání s odpady a sociální začlenění). Tato koncepce obsahuje také strategie za účelem dosažení sociální a ekonomické udržitelnosti spolu s ekologickým a/nebo klimatickým rozměrem udržitelnosti (např. oběhové hospodářství, různé subjekty v hodnotovém řetězci dosáhnou prodloužení produktových cyklů a začlenění dlouhodobě nezaměstnaných na pracovní trh).

Příznivě budou posouzeny návrhy projektů, které se zaměřují na konkrétní otázky životního prostředí a klimatu a současně zlepšují začlenění těchto konkrétních cílů v oblasti životního prostředí nebo klimatu do jiných oblastí politiky a/nebo dosahují doplňkovosti s nimi, takže vytvářejí součinnost s cíli jiných politik Unie. Za víceúčelové mechanismy, začlenění nebo doplňkovost nebo jakoukoli jejich kombinaci lze přidělit až osm dalších bodů.

Součinnosti lze dosáhnout rovněž zadáváním zelených veřejných zakázek a používáním programů pro ekoznačky, pokud jde o začlenění cílů zelené výroby a poskytování služeb a využívání výsledků výzkumu v rámci programu Horizont 2020 nebo jeho předchůdců. Závazek uplatňovat zadávání zelených veřejných zakázek (122) a/nebo upřednostňovat výrobky a/nebo služby oficiálně uznaných programů pro ekoznačky, jako je ekoznačka EU (123), prostřednictvím jasného prováděcího mechanismu si tak zaslouží po jednom bonusovém bodu.

Využití výsledků projektů v oblasti výzkumu a inovací souvisejících s životním prostředím a oblastí klimatu, které jsou financovány z programu Horizont 2020 nebo z předchozích rámcových programů, povede také k vyššímu bodovému hodnocení, pokud existují dostatečné důkazy o přidané hodnotě tohoto využití pro p