Úřední věstník L 136 , 30/05/1991 S. 0001 - 0023



Jednací řád soudu prvního stupně Evropských společenství ze dne 2. května 1991 (Úř. věst. L 136, 30.5.1991, oprava v Úř. věst. L 317, 19.11.1991, s. 34) se změnami ze dne 15.9.1994 (Úř. věst. L 249, 24.9.1994, s. 17), ze dne 17.2.1995 (Úř. věst. L 44, 28.2.1995, s. 64), ze dne 6.7.1995 (Úř. věst. L 172, 22.7.1995, s. 3), ze dne 12.3.1997 (Úř. věst. L 103, 19.4.1997, s. 6, oprava v Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 72), ze dne 17.5.1999 (Úř. věst. L 135, 29.5.1999, s. 92), ze dne 6.12.2000 (Úř. věst. L 322, 19.12.2000, s. 4), ze dne 21.5.2003 (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 22), ze dne 19.4.2004 (Úř. věst. L 132, 29.4.2004, s. 3), ze dne 21.4.2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 108). SOUD PRVNÍHO STUPNĚ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na článek 32d Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli, s ohledem na článek 168a Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, s ohledem na článek 140a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora Evropského společenství uhlí a oceli, podepsaný dne 18. dubna 1951 v Paříži, s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora Evropského hospodářského společenství, podepsaný dne 17. dubna 1957 v Bruselu, s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora Evropského společenství pro atomovou energii, podepsaný dne 17. dubna 1957 v Bruselu, s ohledem na rozhodnutí Rady 88/591/ESUO, EHS, Euratom ze dne 24. října 1988 o zřízení Soudu prvního stupně Evropských společenství (Úř. věst. L 319, 25.11.1988, oprava v Úř. věst. L 241, 17.8.1989), a zejména na článek 11 tohoto rozhodnutí, s ohledem na souhlas Soudního dvora, s ohledem na jednomyslný souhlas Rady, udělený dne 21. prosince 1990 a 29. dubna 1991, vzhledem k tomu, že Soud prvního stupně má vypracovat svůj jednací řád v dohodě se Soudním dvorem a s jednomyslným souhlasem Rady a po svém zřízení jej neprodleně přijmout; vzhledem k tomu, že je namístě přijmout ustanovení stanovená pro fungování Soudu smlouvami, protokoly o statutech Soudního dvora a rozhodnutím Rady ze dne 24. října 1988 o zřízení Soudu prvního stupně Evropských společenství a přijmout všechna další ustanovení nezbytná k uplatňování a, nakolik je to potřebné, k doplnění těchto aktů; vzhledem k tomu, že je namístě stanovit pro Soud řízení uzpůsobená úkolům prvoinstančního soudu a poslání svěřenému Soudu, spočívajícímu v zajišťování účinné soudní ochrany individuálních zájmů ve věcech, které vyžadují podrobné přezkoumání složitého skutkového stavu; vzhledem k tomu, že je dále žádoucí, aby se pravidla vztahující se na řízení před Soudem nelišila více, než je nezbytné od pravidel vztahujících se na řízení před Soudním dvorem podle jeho jednacího řádu přijatého dne 4. prosince 1974 (Úř. věst. L 350, 28.12.1974), ve znění pozdějších předpisů, PŘIJÍMÁ TENTO JEDNACÍ ŘÁD ÚVODNÍ USTANOVENÍ Článek 1 (2) (7) V ustanoveních tohoto řádu se rozumí: — "Smlouvou o ES" Smlouva o založení Evropského společenství, | — "Smlouvou o ESAE" Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom), | — "statutem Soudního dvora" Protokol o statutu Soudního dvora, | — "Dohodou o EHP" Dohoda o Evropském hospodářském prostoru. | Pro účely tohoto řádu: | | — se "orgány" rozumějí orgány Společenství a instituce, které jsou založeny smlouvami nebo aktem přijatým k jejich provádění a které mohou být účastníky řízení před Soudem, | — se "Kontrolním úřadem ESVO" rozumí kontrolní úřad uvedený v Dohodě o EHP. | HLAVA I ORGANIZACE SOUDU Kapitola 1 PŘEDSEDA A ČLENOVÉ SOUDU Článek 2 1. 2. Článek 3 Funkční období soudce začíná dnem stanoveným ve jmenovací listině. Nestanoví-li jmenovací listina takový den, začíná toto období dnem vystavení listiny. Článek 4 1. Než se ujme své funkce, skládá soudce před Soudním dvorem Evropských společenství tuto přísahu: "Přísahám, že budu svoji funkci vykonávat nestranně a podle svého nejlepšího svědomí; přísahám, že budu zachovávat tajnost porad." 2. Článek 5 (6) Má-li Soudní dvůr po konzultaci se Soudem rozhodnout, zda soudce již nesplňuje požadované podmínky nebo neplní povinnosti vyplývající ze své funkce, vyzve předseda Soudu dotyčného soudce, aby se dostavil na neveřejné zasedání konané v nepřítomnosti vedoucího soudní kanceláře a vyjádřil se k tomu. Stanovisko Soudu musí obsahovat odůvodnění. Stanovisko konstatující, že soudce již nesplňuje požadované podmínky nebo neplní povinnosti vyplývající ze své funkce, musí získat alespoň většinu hlasů všech soudců Soudu. V takovém případě je Soudnímu dvoru oznámeno rozložení hlasů. Hlasování je tajné; dotčený soudce se porady neúčastní. Článek 6 S výjimkou předsedy Soudu a předsedů senátů se pořadí soudců nerozdílně stanoví podle délky výkonu funkce. Při stejné délce této doby určuje pořadí věk. Odstupujícím soudcům, kteří jsou opětovně jmenováni, se zachovává jejich předchozí pořadí. Článek 7 (2) (6) (7) 1. 2. 3. Článek 8 (7) Předseda Soudu řídí soudní činnost a správu Soudu; předsedá jeho plenárním zasedáním a poradám na neveřejných zasedáních. Předseda Soudu předsedá velkému senátu. Je-li předseda Soudu přidělen k senátu složenému ze tří nebo pěti soudců, předsedá tomuto senátu. Článek 9 V případě nepřítomnosti nebo překážky na straně předsedy Soudu nebo v případě, že funkce předsedy Soudu není obsazena, zajišťuje předsednictví jeden z předsedů senátů podle pořadí stanoveného v článku 6. Jsou-li dány překážky současně na straně předsedy Soudu a předsedů senátů nebo jsou-li jejich funkce současně neobsazeny, zajišťuje předsednictví některý z ostatních soudců podle pořadí stanoveného v článku 6. Kapitola 2 ZŘIZOVÁNÍ SENÁTŮ A URČOVÁNÍ SOUDCŮ ZPRAVODAJŮ A GENERÁLNÍCH ADVOKÁTŮ Článek 10 (7) (9) 1. 2. Článek 11 (5) (7) 1. 2. Článek 12 (1) (7) Soud stanoví kritéria, kterými se řídí přidělování věcí jednotlivým senátům. Toto rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Článek 13 1. 2. Článek 14 (5) (7) 1. 2. 1) Následující věci přidělené senátu složenému ze tří soudců mohou být projednány a rozhodnuty soudcem zpravodajem jako samosoudcem, pokud jsou k takovému projednání vhodné vzhledem k absenci obtížných právních nebo skutkových otázek, k omezenému významu věci a k neexistenci jiných zvláštních okolností, a pokud byly předány za podmínek stanovených v článku 51: a) věci předložené na základě článku 236 Smlouvy o ES nebo článku 152 Smlouvy o ESAE; b) věci předložené na základě čl. 230 čtvrtého pododstavce, čl. 232 třetího pododstavce a článku 235 Smlouvy o ES, jakož i čl. 146 čtvrtého pododstavce, čl. 148 třetího pododstavce a článku 151 Smlouvy o ESAE, jestliže se týkají pouze otázek, které jsou již objasněny ustálenou judikaturou, nebo pokud patří do skupiny věcí se stejným předmětem, z nichž již byla některá věc pravomocně rozhodnuta; c) věci předložené na základě článku 238 Smlouvy o ES a článku 153 Smlouvy o ESAE. 2) Předání samosoudci je vyloučeno: a) ve věcech, které se týkají otázek legality obecně závazného právního aktu; b) ve věcech týkajících se uplatnění: - pravidel hospodářské soutěže a pravidel o kontrole koncentrací, - pravidel týkajících se podpor poskytovaných státy, - pravidel týkajících se opatření na ochranu obchodu, - pravidel týkajících se společné organizace zemědělských trhů, s výjimkou věcí patřících do skupiny věcí se stejným předmětem, z nichž již byla některá věc pravomocně rozhodnuta; c) ve věcech uvedených v čl. 130 odst. 1. 3) Zjistí-li samosoudce, že podmínky pro předání věci již nejsou splněny, vrátí věc senátu. 3. Článek 15 (7) 1 2. 3. 4. 5. Článek 16 (5) Ve věcech přidělených nebo předaných senátům vykonává pravomoci předsedy předseda senátu. Ve věcech předaných nebo přidělených samosoudci vykonává pravomoci předsedy s výjimkou pravomocí uvedených v článcích 105 a 106 tento soudce. Článek 17 Zasedá-li Soud v plénu, je mu nápomocen generální advokát určený předsedou Soudu. Článek 18 Senátu Soudu může být nápomocen generální advokát, má-li Soud za to, že to vyžaduje právní obtížnost nebo skutková složitost věci. Článek 19 Rozhodnutí přikročit k určení generálního advokáta pro určitou věc přijímá plénum Soudu na návrh senátu, kterému byla věc přidělena nebo předána. Předseda Soudu určí soudce, který má v dané věci vykonávat funkci generálního advokáta. Kapitola 3 SOUDNÍ KANCELÁŘ Oddíl 1 — Vedoucí soudní kanceláře Článek 20 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Článek 21 Soud může s použitím postupu pro jmenování vedoucího soudní kanceláře jmenovat jednoho nebo více jeho náměstků, kteří vedoucímu soudní kanceláře vypomáhají a zastupují jej za podmínek stanovených v pokynech pro vedoucího soudní kanceláře uvedených v článku 23. Článek 22 Jsou-li vedoucí soudní kanceláře a popřípadě jeho náměstek nepřítomni nebo je-li dána překážka na jejich straně, nebo jsou-li jejich funkce neobsazeny, určí předseda Soudu úředníky nebo zaměstnance, aby dočasně vykonávali činnost vedoucího soudní kanceláře. Článek 23 Soud schvaluje na návrh předsedy Soudu pokyny pro vedoucího soudní kanceláře. Článek 24 (2) (6) (7) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Článek 25 1. 2. Článek 26 Vedoucí soudní kanceláře uchovává pečetě. Je odpovědný za archiv a dbá na zveřejňování publikací Soudu. Článek 27 S výhradou ustanovení článků 5 a 33 se vedoucí soudní kanceláře účastní všech zasedání Soudu. Oddíl 2 — Obslužné útvary Článek 28 Úředníci a ostatní zaměstnanci, kteří jsou přímo nápomocni předsedovi, soudcům a vedoucímu soudní kanceláře, jsou jmenováni v souladu se služebním řádem. Jsou odpovědní vedoucímu soudní kanceláře jednajícímu z úřední moci předsedy Soudu. Článek 29 Úředníci a ostatní zaměstnanci uvedení v článku 28 skládají před předsedou Soudu za přítomnosti vedoucího soudní kanceláře přísahu stanovenou v čl. 20 odst. 2 jednacího řádu Soudního dvora. Článek 30 Vedoucí soudní kanceláře je z úřední moci předsedy odpovědný za správu Soudu, jeho finanční řízení a účetnictví; pomáhají mu při tom obslužné útvary Soudního dvora. Kapitola 4 ČINNOST SOUDU Článek 31 1. 2. Článek 32 (4) (5) (7) 1. 2. 3. 4. 5. Článek 33 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Článek 34 1. S výhradou zvláštního rozhodnutí Soudu se soudní prázdniny stanovují takto: - od 18. prosince do 10. ledna, - od neděle před Velikonocemi do druhé neděle po Velikonocích, - od 15. července do 15. září. 2. 3. 4. Kapitola 5 JAZYKOVÝ REŽIM Článek 35 (2) (4) (8) 1. 2. Jednací jazyk volí žalobce s výhradou následujících ustanovení: a) směřuje-li žaloba proti členskému státu nebo fyzické či právnické osobě některého členského státu, je jednacím jazykem úřední jazyk uvedeného státu; má-li takový stát více úředních jazyků, může žalobce zvolit ten z nich, jenž mu vyhovuje; b) na základě společné žádosti účastníků řízení lze povolit, aby byl zcela nebo částečně používán některý jiný z jazyků uvedených v odstavci 1 tohoto článku; c) na žádost účastníka řízení a po vyslechnutí druhého účastníka řízení a generálního advokáta lze odchylně od ustanovení písmena b) povolit, aby byl zcela nebo částečně používán jako jednací jazyk jiný z jazyků uvedených v odstavci 1 tohoto článku; takovou žádost nemůže podat žádný orgán. O výše uvedených žádostech může rozhodnout předseda; předseda může a, pokud chce žádosti vyhovět i bez souhlasu všech účastníků řízení, musí předat žádost k rozhodnutí Soudu. 3. 4. 5. Článek 36 1. 2. Článek 37 Znění dokumentů vyhotovených v jednacím jazyce nebo případně v jiném jazyce povoleném podle článku 35 je rozhodné. Kapitola 6 PRÁVA A POVINNOSTI ZMOCNĚNCŮ, PORADCŮ A ADVOKÁTŮ Článek 38 (2) 1. 2. Zmocněnci, poradci a advokáti navíc požívají následujících výsad a výhod: a) veškeré písemnosti a dokumenty týkající se řízení nepodléhají prohlídce a nesmí být zabaveny. V případě pochybností mohou příslušníci celní správy nebo policie dotyčné písemnosti a dokumenty zapečetit; ty jsou poté neprodleně předány Soudu a za přítomnosti vedoucího soudní kanceláře a dotyčné osoby prověřeny; b) zmocněnci, poradci a advokáti mají nárok na přidělení prostředků v zahraniční měně nezbytných k plnění svých úkolů; c) zmocněnci, poradci a advokáti požívají svobody cestovat v míře nezbytné k plnění svých úkolů. Článek 39 (2) Oprávněné osoby mohou požívat výsad, imunit a výhod uvedených v článku 38 jen tehdy, když prokážou své postavení: a) zmocněnci úředním dokladem vystaveným účastníkem, za kterého jednají, a jenž neprodleně doručí jeho opis vedoucímu soudní kanceláře; b) poradci a advokáti průkazem podepsaným vedoucím soudní kanceláře. Platnost tohoto průkazu je omezena na určitou dobu; ta může být prodloužena nebo zkrácena podle délky řízení. Článek 40 Výsady, imunity a výhody uvedené v článku 38 se přiznávají výhradně v zájmu řádného průběhu řízení. Soud může odejmout imunitu, usoudí-li, že se tím nenaruší řádný průběh řízení. Článek 41 1. 2. 3. Článek 42 (2) (7) Ustanovení této kapitoly se vztahují i na vysokoškolské učitele, kteří mají právo vystupovat před Soudem v souladu s článkem 19 statutu Soudního dvora. HLAVA II ŘÍZENÍ Kapitola 1 PÍSEMNÁ ČÁST ŘÍZENÍ Článek 43 (6) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Článek 44 (1) (2) (6) (7) 1. Žaloba uvedená v článku 21 statutu Soudního dvora musí obsahovat: a) jméno (název) a bydliště (sídlo) žalobce; b) označení strany, proti níž žaloba směřuje; c) předmět sporu a stručný popis žalobních důvodů; d) návrhové žádání žalobce; e) popřípadě označení důkazů. 2. 3. 4. 5. Je-li žalobce právnickou osobou soukromého práva, přikládá k žalobě rovněž: a) své stanovy nebo výpis z poslední doby z obchodního rejstříku nebo z rejstříku sdružení nebo jakýkoliv jiný důkaz o své právní existenci; b) důkaz o tom, že procesní plná moc byla jeho advokátovi řádně udělena orgánem k tomu oprávněným. 5a. 6. Článek 45 Žaloba se doručuje žalovanému. V případě uvedeném v čl. 44 odst. 6 je doručení provedeno, jakmile jsou odstraněny vady nebo jakmile Soud prohlásí, že žaloba je přípustná, pokud jde o formální podmínky podle článku 44. Článek 46 1. Ve lhůtě jednoho měsíce od doručení žaloby podá žalovaný žalobní odpověď, která musí obsahovat: a) jeho jméno (název) a bydliště (sídlo); b) skutkové a právní argumenty; c) návrhové žádání žalovaného; d) označení navrhovaných důkazů. 2. 3. Článek 47 (6) 1. 2. Článek 48 1. 2. Článek 49 Soud může v každém stadiu řízení po vyslechnutí generálního advokáta nařídit jakékoli organizační procesní opatření nebo důkazní opatření uvedené v článcích 64 a 65 nebo opakování a rozšíření předchozího dokazování. Článek 50 (4) Předseda může po vyslechnutí účastníků řízení a generálního advokáta kdykoliv nařídit spojení několika věcí týkajících se téhož předmětu pro účely písemné nebo ústní části řízení nebo rozsudku, jímž se končí řízení, a to z důvodu, že tyto věci spolu souvisí. Věci mohou být později vyloučeny k samostatnému řízení. Předseda může předat tyto otázky k rozhodnutí Soudu. Článek 51 (1) (5) (7) 1. 2. Článek 52 (6) (7) 1. Aniž by tím byl dotčen článek 49, předseda stanoví den, ke kterému soudce zpravodaj předloží Soudu předběžnou zprávu, podle okolností: a) po podání dupliky; b) po uplynutí lhůty určené v souladu s čl. 47 odst. 2, pokud nebyly replika nebo duplika podány; c) poté, kdy se dotyčný účastník řízení výslovně vzdal práva podat repliku nebo dupliku; d) poté, kdy Soud rozhodl, že v souladu s čl. 47 odst. 1 není třeba doplnit žalobu a žalobní odpověď replikou a duplikou; e) poté, kdy Soud rozhodl, že je namístě rozhodnout ve zrychleném řízení podle čl. 76a odst. 1. 2. Článek 53 Pokud Soud rozhodne o zahájení ústní části řízení bez provedení organizačních procesních opatření nebo bez zahájení dokazování, stanoví den jeho zahájení předseda. Článek 54 Aniž by tím byla dotčena jakákoli organizační procesní nebo důkazní opatření, která mohou být provedena ve stadiu ústní části řízení, v případě, že byla v průběhu písemné části řízení nařízena organizační procesní opatření nebo důkazní opatření a byla-li dokončena, stanoví předseda den zahájení ústní části řízení. Kapitola 2 ÚSTNÍ ČÁST ŘÍZENÍ Článek 55 1. 2. Článek 56 Jednání zahajuje a řídí předseda, který odpovídá za pořádek při jednání. Článek 57 Jestliže bylo ve věci jednáno s vyloučením veřejnosti, obsah jednání se nezveřejňuje. Článek 58 Předseda může v průběhu jednání klást otázky zmocněncům, poradcům nebo advokátům účastníků řízení. Ostatní soudci a generální advokát mohou činit totéž. Článek 59 Účastníci řízení mohou před Soudem vystupovat pouze prostřednictvím svého zmocněnce, poradce nebo advokáta. Článek 60 Pokud není ve věci určen generální advokát, prohlásí předseda na konci jednání ústní část řízení za skončenou. Článek 61 1. 2. Článek 62 Soud může po vyslechnutí generálního advokáta nařídit znovuotevření ústní části řízení. Článek 63 1. 2. Kapitola 3 ORGANIZAČNÍ PROCESNÍ OPATŘENÍ A DŮKAZNÍ OPATŘENÍ Oddíl 1 — Organizační procesní opatření Článek 64 1. 2. Účelem organizačních procesních opatření je zejména: a) zajistit řádný průběh písemné a ústní části řízení a usnadnit provádění důkazů; b) určit body, ke kterým musí účastníci řízení doplnit své argumenty nebo které vyžadují dokazování; c) upřesnit dosah návrhových žádání účastníků řízení, jejich důvodů a argumentů a vyjasnit otázky, jež jsou mezi nimi sporné; d) usnadnit smírné urovnání sporu. 3. Organizační procesní opatření mohou spočívat zejména v: a) kladení otázek účastníkům řízení; b) výzvách účastníkům řízení, aby předložili svá písemná nebo ústní stanoviska k určitým aspektům sporu; c) vyžádání informací nebo podrobnějších objasnění od účastníků řízení nebo třetích osob; d) žádostech o předložení dokumentů nebo jakýchkoli písemností týkajících se dané věci; e) předvolání zmocněnců účastníků řízení nebo účastníků řízení ke schůzkám. 4. 5. Oddíl 2 — Provádění důkazů Článek 65 (2) (7) Aniž jsou tím dotčena ustanovení článků 24 a 25 statutu Soudního dvora, lze dokazování provést: a) předvoláním účastníků řízení; b) vyžádáním sdělení informací a předložením listin; c) výslechem svědků; d) znaleckým posudkem; e) ohledáním místa nebo předmětu. Článek 66 1. 2. Článek 67 (6) 1. 2. 3. Oddíl 3 — Předvolávání a výslech svědků a znalců Článek 68 1. 2. Svědkové jsou předvoláni na základě usnesení, které obsahuje: a) příjmení, jméno, postavení a bydliště svědků; b) uvedení skutečností, k nimž budou svědkové vyslechnuti; c) případně odkaz na opatření Soudu v otázkách náhrady výdajů vzniklých svědkům a na tresty, které lze svědkům uložit, pokud se nedostaví. 3. 4. 5. S výhradou ustanovení článku 71 složí svědek po ukončení své výpovědi tuto přísahu: "Přísahám, že jsem řekl pravdu, celou pravdu a nic než pravdu." 6. Článek 69 (2) (6) (7) 1. 2. 3. 4. Článek 70 1. 2. 3. 4. 5. 6. S výhradou ustanovení článku 71 složí znalec po odevzdání posudku před Soudem tuto přísahu: "Přísahám, že jsem svůj úkol splnil podle svého nejlepšího svědomí a zcela nestranně." Článek 71 1. 2. 3. Článek 72 1. 2. Článek 73 1. 2. Článek 74 1. 2. Článek 75 1. 2. 3. 4. Článek 76 1. 2. Kapitola 3a ZRYCHLENÁ ŘÍZENÍ Článek 76a 1. 2. 3. Kapitola 4 PŘERUŠENÍ ŘÍZENÍ A ROZHODNUTÍ SOUDU O UPUŠTĚNÍ OD PROJEDNÁNÍ VĚCI Článek 77 (2) (7) Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 123 odst. 4, článku 128 a čl. 129 odst. 4, probíhající řízení může být přerušeno: a) v případech uvedených v čl. 54 třetím pododstavci statutu Soudního dvora; b) pokud je k Soudnímu dvoru podán kasační opravný prostředek proti rozhodnutí Soudu ve věci samé o části předmětu sporu, proti rozhodnutí o námitce nebo překážce v průběhu řízení týkajícímu se námitky nepříslušnosti nebo nepřípustnosti, anebo proti rozhodnutí, kterým se zamítá vedlejší účastenství; c) na základě společného návrhu účastníků řízení. Článek 78 (4) Rozhodnutí o přerušení řízení se přijímá usnesením předsedy, a to po vyslechnutí účastníků řízení a generálního advokáta; předseda může předat tuto otázku Soudu. Rozhodnutí o pokračování v řízení se přijímá stejným postupem. Usnesení uvedená v tomto článku se doručují účastníkům řízení. Článek 79 1. 2. Článek 80 (2) (7) Rozhodnutí o upuštění od projednání věci v případech uvedených v čl. 54 třetím pododstavci statutu Soudního dvora přijímá Soud usnesením, které se doručuje účastníkům řízení. Kapitola 5 ROZSUDKY Článek 81 Rozsudek obsahuje: - údaj o tom, že byl vydán Soudem, - datum vyhlášení, - jména předsedy a zúčastněných soudců, - jméno generálního advokáta, je-li určen, - jméno vedoucího soudní kanceláře, - označení účastníků řízení, - jména zmocněnců, poradců a advokátů účastníků řízení, - návrhové žádání účastníků řízení, - je-li to namístě, údaj o tom, že generální advokát přednesl své stanovisko, - stručný popis skutkového stavu, - odůvodnění, - výrok včetně rozhodnutí o nákladech řízení. Článek 82 1. 2. 3. Článek 83 (2) (7) S výhradou ustanovení článku 60 statutu Soudního dvora nabývá rozsudek právní moci dnem vyhlášení. Článek 84 1. 2. 3. 4. Článek 85 Nerozhodl-li Soud o nákladech řízení, může kterýkoli účastník řízení do jednoho měsíce od doručení rozsudku navrhnout jeho doplnění. Návrh se doručuje druhému účastníku řízení, jemuž předseda určí lhůtu k písemnému vyjádření. Poté, kdy toto vyjádření dojde, rozhodne Soud po vyslechnutí generálního advokáta současně o přípustnosti i důvodnosti návrhu. Článek 86 Vydávání judikatury Soudu zajišťuje vedoucí soudní kanceláře. Kapitola 6 NÁKLADY ŘÍZENÍ Článek 87 (2) (4) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Článek 88 Aniž by tím byla dotčena ustanovení čl. 87 odst. 3 druhého pododstavce, ve sporech mezi Společenstvími a jejich zaměstnanci nesou orgány vlastní náklady. Článek 89 Náklady, které vznikly účastníku řízení při nuceném výkonu rozhodnutí, mu nahradí druhý účastník řízení podle sazebníku platného ve státě, kde se takový výkon uskutečnil. Článek 90 Řízení před Soudem je bezplatné s výhradou těchto ustanovení: a) vynaložil-li Soud náklady, kterým bylo možno předejít, může uložit jejich náhradu tomu účastníku řízení, který je způsobil; b) náklady spojené s pořizováním opisů a překladů na žádost účastníka řízení, které pokládá vedoucí soudní kanceláře za mimořádné, uhradí dotyčný účastník řízení podle sazebníku uvedeného v čl. 24 odst. 5. Článek 91 Aniž by tím byla dotčena ustanovení předchozího článku, lze přiznat náhradu těchto nákladů řízení: a) částek určených svědkům a znalcům na základě článku 74; b) nutných výdajů vynaložených účastníky řízení v souvislosti s řízením, zejména výdajů na cestu a pobyt a odměn zmocněnců, poradců nebo advokátů. Článek 92 1. 2. Článek 93 1. 2. 3. Kapitola 7 BEZPLATNÁ PRÁVNÍ POMOC Článek 94 (4) 1. 2. Článek 95 (4) 1. 2. 3. 4. Článek 96 Soud může kdykoliv bez návrhu nebo na návrh bezplatnou právní pomoc odejmout, změní-li se v průběhu řízení podmínky, na jejichž základě byla poskytnuta. Článek 97 (4) 1. 2. 3. Kapitola 8 ZPĚTVZETÍ NÁVRHU Článek 98 (2) (6) (7) Dohodnou-li se účastníci řízení ještě před rozhodnutím Soudu na řešení svého sporu a oznámí-li Soudu, že upouštějí od všech svých nároků, nařídí předseda vyškrtnutí věci z rejstříku a rozhodne o nákladech řízení v souladu s čl. 87 odst. 5, přičemž přihlédne k případným návrhům účastníků řízení, které k tomu směřují. Toto ustanovení se nevztahuje na řízení podle článků 230 a 232 Smlouvy o ES a článků 146 a 148 Smlouvy o ESAE. Článek 99 Oznámí-li navrhovatel písemně Soudu zpětvzetí návrhu, nařídí předseda vyškrtnutí věci z rejstříku a rozhodne o nákladech řízení v souladu s čl. 87 odst. 5. Kapitola 9 DORUČOVÁNÍ Článek 100 (6) 1. 2. Kapitola 10 LHŮTY Článek 101 (2) (7) 1. Procesní lhůty uvedené ve Smlouvách o ES a o ESAE, ve statutu Soudního dvora i v tomto řádu se počítají takto: a) je-li lhůta vyjádřená ve dnech, týdnech, měsících nebo letech počítána od okamžiku, kdy nastala určitá skutečnost nebo se uskutečnilo určité jednání, nezapočítá se do běhu lhůty den, v němž ke skutečnosti nebo jednání došlo; b) lhůta vyjádřená v týdnech, měsících nebo letech končí uplynutím dne, který se v posledním týdnu, měsíci nebo roce svým označením nebo číslem shoduje se dnem, kdy nastala skutečnost nebo se uskutečnilo jednání, od nichž se lhůta počítá. Není-li v případě lhůty vyjádřené v měsících nebo letech v posledním měsíci den, který je pro uplynutí lhůty rozhodný, končí lhůta uplynutím posledního dne uvedeného měsíce; c) je-li lhůta vyjádřena v měsících a ve dnech, počítají se nejprve celé měsíce a poté dny; d) lhůty zahrnují úřední svátky, neděle a soboty; e) lhůty nepřestávají běžet po dobu soudních prázdnin. 2. Článek 102 (4) (6) (7) 1. 2. Článek 103 1. 2. HLAVA III ZVLÁŠTNÍ DRUHY ŘÍZENÍ Kapitola 1 ODKLAD PROVÁDĚNÍ NEBO NUCENÉHO VÝKONU A JINÁ PŘEDBĚŽNÁ OPATŘENÍ Článek 104 (2) (6) (7) 1. 2. 3. Článek 105 1. 2. Článek 106 (7) V případě nepřítomnosti nebo překážky na straně předsedy Soudu jej pro účely rozhodování o předběžných opatřeních nahradí jiný soudce určený za podmínek stanovených v rozhodnutí přijatém Soudem v souladu s článkem 10. Článek 107 1. 2. 3. 4. Článek 108 Usnesení může být na návrh účastníka řízení v důsledku změny okolností kdykoliv změněno nebo zrušeno. Článek 109 Zamítnutí návrhu na předběžné opatření nebrání účastníku řízení, který jej podal, v podání dalšího návrhu založeného na nových skutečnostech. Článek 110 (2) (6) (7) Ustanovení této kapitoly se použijí na návrhy na odklad nuceného výkonu rozhodnutí Soudu nebo aktu jiného orgánu, které byly podány na základě článků 244 a 256 Smlouvy o ES a článků 159 a 164 Smlouvy o ESAE. V usnesení, kterým se návrhu vyhovuje, se případně označí den, kdy předběžné opatření pozbývá účinků. Kapitola 2 NÁMITKY A PŘEKÁŽKY V PRŮBĚHU ŘÍZENÍ Článek 111 (4) Je-li Soud zjevně nepříslušný k projednání určitého návrhu nebo je-li určitý návrh zjevně nepřípustný nebo zjevně postrádá jakýkoli právní základ, může Soud, aniž by pokračoval v řízení, po vyslechnutí generálního advokáta rozhodnout usnesením obsahujícím odůvodnění. Článek 112 (2) (7) Rozhodnutí o postoupení věci Soudnímu dvoru podle čl. 54 druhého pododstavce statutu Soudního dvora se v případě zjevné nepříslušnosti přijímá, aniž by Soud pokračoval v řízení, usnesením obsahujícím odůvodnění. Článek 113 (4) Soud může kdykoliv bez návrhu posoudit, zda jsou splněny nepominutelné podmínky řízení nebo po vyslechnutí účastníků vyslovit, že návrh se stal bezpředmětným a že ve věci již nerozhodne; rozhoduje přitom podle čl. 114 odst. 3 a 4. Článek 114 1. 2. 3. 4. Kapitola 3 VSTUP VEDLEJŠÍHO ÚČASTNÍKA DO ŘÍZENÍ Článek 115 (2) (6) (7) 1. 2. Návrh musí obsahovat: a) označení věci; b) označení hlavních účastníků řízení; c) jméno (název) a bydliště (sídlo) vedlejšího účastníka; d) doručovací adresu vedlejšího účastníka řízení v místě sídla Soudu; e) návrhové žádání, které vedlejší účastník hodlá podpořit; f) popis okolností zakládajících právo vstoupit do řízení, pokud je návrh podán na základě čl. 40 druhého nebo třetího pododstavce statutu Soudního dvora. 3. Článek 116 (6) 1. 2. 3. 4. Spis vedlejšího účastníka musí obsahovat: a) návrhové žádání vedlejšího účastníka, které směřuje k úplné nebo částečné podpoře či úplnému nebo částečnému zamítnutí návrhového žádání jednoho z účastníků řízení; b) důvody a argumenty vedlejšího účastníka; c) označení případných důkazů. 5. 6. Kapitola 4 ROZSUDKY SOUDU VYDANÉ PO ZRUŠENÍ JEHO ROZHODNUTÍ A VRÁCENÍ VĚCI Článek 117 Zruší-li Soudní dvůr rozsudek nebo usnesení Soudu a vrátí-li věc Soudu, je řízení před Soudem zahájeno rozsudkem o vrácení. Článek 118 (5) (7) 1. 2. 2a. 3. Článek 119 1. Je-li v době vydání rozsudku o vrácení písemná část řízení před Soudem ukončena, řízení probíhá takto: a) žalobce může do dvou měsíců od doručení rozsudku Soudního dvora podat písemné vyjádření; b) žalovaný může do měsíce poté, kdy mu bylo doručeno vyjádření žalobce, podat písemné vyjádření. Lhůta, kterou má žalovaný k jeho předložení, nesmí být v žádném případě kratší než dva měsíce ode dne, kdy mu byl doručen rozsudek Soudního dvora; c) vedlejší účastník může do měsíce poté, co mu byla současně doručena písemná vyjádření žalobce a žalovaného, podat písemné vyjádření. Lhůta, kterou má vedlejší účastník k jeho předložení, nesmí být v žádném případě kratší než dva měsíce ode dne, kdy mu byl doručen rozsudek Soudního dvora. 2. 3. Článek 120 Řízení se vede podle ustanovení hlavy II tohoto řádu. Článek 121 Soud rozhoduje o nákladech souvisejících s řízeními zahájenými před ním a s řízením o kasačním opravném prostředku před Soudním dvorem. Kapitola 5 ROZSUDEK PRO ZMEŠKÁNÍ A ODPOR Článek 122 (4) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Kapitola 6 MIMOŘÁDNÉ OPRAVNÉ PROSTŘEDKY Oddíl 1 — Námitka třetí osoby Článek 123 (7) 1. Na námitku třetí osoby se použijí ustanovení článků 43 a 44; námitka musí dále: a) označit napadený rozsudek; b) uvést, v čem napadený rozsudek poškozuje práva třetí osoby; c) uvést důvody, pro něž se třetí osoba nemohla zúčastnit hlavního řízení před Soudem. 2. 3. 4. Článek 124 (5) (7) Námitka třetí osoby se přidělí senátu, který vydal rozsudek, který je předmětem námitky; námitka je přidělena plénu nebo velkému senátu Soudu, pokud vydaly příslušný rozsudek. Byl-li rozsudek vydán samosoudcem, námitka třetí osoby se přidělí tomuto soudci. Oddíl 2 — Obnova řízení Článek 125 (2) (7) Aniž by tím byla dotčena desetiletá lhůta stanovená v čl. 44 třetím pododstavci statutu Soudního dvora, obnovu řízení lze navrhnout do tří měsíců ode dne, kdy se navrhovatel dozvěděl o skutečnosti, na níž je návrh založen. Článek 126 1. Na návrh na obnovu řízení se použijí ustanovení článků 43 a 44; návrh musí dále označit: a) napadený rozsudek; b) body, v nichž je rozsudek napadán; c) skutečnosti, na nichž je návrh založen; d) důkazní prostředky, jež mají prokázat existenci skutečností odůvodňujících obnovu řízení a dodržení lhůt uvedených v článku 125. 2. Článek 127 (5) (7) 1. 2. 3. 4. Článek 128 Je-li rozsudek Soudu napaden kasačním opravným prostředkem u Soudního dvora a zároveň je proti němu podán návrh na obnovu řízení u Soudu, může Soud po vyslechnutí účastníků řízení přerušit řízení do vyhlášení rozsudku Soudního dvora. Oddíl 3 — Výklad rozsudků Článek 129 (5) (7) 1. Žádost o výklad rozsudku se podává v souladu s články 43 a 44. Žádost musí dále označit: a) dotyčný rozsudek; b) části textu, jejichž výklad je požadován. 2. 3. 4. HLAVA IV ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PRÁV DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ Článek 130 (3) 1. 2. Článek 131 (3) 1. 2. 3. 4. Článek 132 (3) 1. 2. Článek 133 (3) 1. 2. 3. Článek 134 (3) 1. 2. 3. 4. Článek 135 (3) 1. 2. 3. 4. Článek 136 (3) 1. 2. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 136a (6) Soud může vydat praktické pokyny zejména k přípravě a průběhu ústního jednání před ním a též k předkládání spisů nebo písemných vyjádření účastníků řízení. Článek 137 (3) (7) Tento jednací řád, který je závazný v jazycích uvedených v čl. 35 odst. 1, bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce po svém zveřejnění. --------------------------------------------------