Úřední věstník L 323 , 28/11/2002 S. 0001 - 0020



Nařízení Rady (ES) č. 2093/2002 ze dne 26. listopadu 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu tvarovaných nití z polyesterů (PTY) pocházejících z Indie a o konečném výběru uloženého prozatímního cla RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (1) Komise svým nařízením (ES) č. 1412/2002 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila prozatímní antidumpingové clo na dovozy tvarovaných nití z polyesterů (dále jen "PTY") pocházejících z Indie do Společenství. (2) Současně Komise nařízením (ES) č. 1411/2002 [3] také uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovozy PTY pocházejících z Indie. (3) Budiž připomenuto, že období šetření dumpingu a škody zahrnovalo období od 1. října 2000 do 30. září 2001 (OŠ). V prozatímním nařízení byla zjištěna administrativní chyba a potvrzuje se, že, jak je zřejmé z různých níže uvedených tabulek, šetření vývoje rozhodného pro analýzu škod zahrnovalo období od 1. ledna 1996 (a nikoliv od 1. října 1997, jak je uvedeno v prozatímním nařízení) do konce OŠ (posuzované období). Toto období bylo zvoleno tak, aby bylo možné analyzovat celkový vývoj ekonomické situace výrobního odvětví Společenství s přihlédnutím na dopad zavedení antidumpingových opatření vůči Indonésii, Malajsii, Tchaj-wanu a Thajsku v roce 1996. B. DALŠÍ POSTUP | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (4) Po uvalení prozatímního antidumpingového cla na dovozy PTY pocházejících z Indie předložily některé dotčené strany písemné připomínky. Stranám, které o tom požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. (5) Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech údajů, které považovala pro svůj konečný závěr za nezbytné. (6) Všechny strany byly informovány o podstatných faktech a důvodech, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uvalení konečného antidumpingového cla a definitivně vybrat částky zajištěné ve formě prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, ve které se mohly k těmto skutečnostem vyjádřit. (7) Kromě kontrolních návštěv, které Komise vykonala již během prozatímního stádia, byla po zavedení prozatímních opatření uskutečněna návštěva u výrobce PTY ze Společenství se sídlem v Irsku - Unifi Textured Yarns Ltd. (8) Byly posouzeny ústní a písemné připomínky stran a v opodstatněných případech byly prozatímní závěry odpovídajícím způsobem upraveny. C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (9) Indičtí vyvážející výrobci namítli, že Komise při své analýze nevzala do úvahy existenci tří různých segmentů trhu s PTY ve Společenství, což dle jejich názoru dokazují značné rozdíly výše průměrných prodejních cen PTY pocházejících z Indie, PTY z jiných třetích zemí a PTY vyráběných výrobním odvětvím Společenství. To bylo dle názoru těchto vyvážejících výrobců potvrzeno skutečností, že průměrná cena výrobního odvětví Společenství během OŠ byla o více než 50 % vyšší než cena dovozů z Indie, což údajně signalizuje, že v případě PTY vyráběných ve Společenství a PTY pocházejících z Indie nejde ve všech ohledech o obdobný výrobek. (10) Budiž připomenuto předběžné zjištění, že základní fyzikální vlastnosti PTY a použití různých typů a kvalit PTY se v podstatě neliší a že za těchto okolností by měly být všechny typy PTY považovány pro účely tohoto řízení za jeden jediný výrobek. Předběžně se rovněž dospělo k závěru, že PTY vyrobené v Indii a vyvážené do Společenství má podobné fyzikální vlastnosti a podobné použití jako výrobky vyrobené výrobcem ze Společenství, takže by měly být považovány za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (základní nařízení). V tomto ohledu nelze samotné rozdíly prodejních cen považovat za kritérium pro stanovení obdobného výrobku. (11) Pokud jde o argument segmentace trhu, nebyl navíc předložen nebo nalezen žádný důkaz jasného rozlišení podložený objektivními kritérii, který by podpořil závěr, že u dovozů z Indie a výrobků vyráběných výrobním odvětvím Společenství jde o různé výrobky. Prodejní cenu jako takovou nelze pro stanovení segmentů trhu považovat za dostatečný důkaz, zejména z pohledu praktik dumpingu a subvencí. Co se týče zjištěného rozdílu typů výrobku, který opravdu zahrnuje různé prvky cenové tvorby, je brán do úvahy při výpočtech cenového podbízení a úrovně odstranění škod, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění. (12) Ze shora uvedených důvodů byla námitka zamítnuta a závěry, že PTY by měly být považovány za jeden jediný výrobek a že při analýze je z této skutečnosti třeba vycházet, byly potvrzeny. (13) Při absenci dalších připomínek se potvrzuje definice dotyčného výrobku a obdobného výrobku uvedená v 11. až 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. D. VÝBĚR VZORKŮ | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (14) Indičtí vyvážející výrobci nepředložili žádné připomínky k výběru vzorků a proto se potvrzují závěry uvedené ve 14. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. E. DUMPING | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Běžná hodnota | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (15) Po přijetí prozatímních opatření napadli tři vyšetřovaní indičtí vyvážející výrobci z různých důvodů závěry týkající se stanovení výrobních nákladů a prodejních, správních a nepřímých výdajů (PSNN), které byly použity při zkoumání, zda se jedná o obchody v běžném obchodním styku, a pro výpočet běžné hodnoty. (16) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že došlo k chybám při určení podílu spotřeby a příležitostného dvojího započítání surovin, což se odrazilo ve výrobních nákladech dotčeného výrobku. (17) Tato námitka byla z části odmítnuta, neboť vyvážející výrobce nebyl schopen předložit příslušné údaje k některým surovinám v takové lhůtě, aby je bylo možné ověřit. Některé údaje předložil až po kontrolní návštěvě. Komise se navíc a v každém případě při svém šetření opírala o informace, které obdržela před jejich ověřením na místě. (18) Stejný vyvážející výrobce namítl, že řádně uvedl podrobné údaje týkající se PSNN u dotčeného výrobku, Komise však tyto náklady nadsadila, neboť některé "provozní výdaje" (tj. správní náklady) uvedené ve výroční zprávě podniku a zahrnuté do PSNN, se ve skutečnosti týkaly výrobních nákladů. Tento vyvážející výrobce také namítl, že při výpočtu PSNN nebyl zohledněn kursový zisk. (19) Podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení "se berou do úvahy důkazy předložené pro řádné členění nákladů, pokud se ukáže, že se takové členění nákladů v minulosti užívalo." Při výpočtu PSNN vycházela Komise z ověřených údajů uvedených ve výroční zprávě podniku, neboť tento vyvážející výrobce vyplnil dotazník pouze částečně. Nebyly proto k dispozici žádné jiné informace, které by připouštěly jiné členění. Provozní výdaje tvořily ve výroční zprávě část účetních položek, která byla uvedena zvlášť a nebyla shodná s výrobními náklady. Dospělo se proto k závěru, že tyto provozní výdaje nejsou obsaženy ve výrobních nákladech, které podnik uvedl, a že by měly být proto zahrnuty do PSNN. Pokud jde o kursový zisk, tato částka byla ve výroční zprávě podniku zahrnuta do výrobních nákladů. Z toho byl vyvozen závěr, že výrobní náklady předložené podnikem již tuto částku zahrnovaly. Tato námitka byla proto odmítnuta a původní výpočet se tímto potvrzuje. (20) Jiný vyvážející výrobce požadoval jinou metodu členění finančních nákladů obsažených v PSNN. Argumentoval tím, že zatímco u provozního kapitálu je vhodná metoda členění podle obratu, v případě střednědobých úvěrů na pořízení výrobních prostředků by nejvhodnějším základem členění nákladů byla výroba příslušných výrobků. Navíc argumentoval tím, že by se měla dostatečně zohlednit skutečnost, že se ve stejném závodě vyrábí postupně celý řetěz výrobků, aby nedocházelo k dvojnásobnému započtení. (21) První námitka týkající se metody výpočtu byla přijata, neboť se ukázalo, že je pro členění PSNN opravdu vhodnější. PSNN byly proto upraveny ještě před zkoumáním, zda se jednalo o obchody v běžném obchodním styku, a před jejich použitím pro výpočet běžné hodnoty. Pokud jde o druhou námitku, byla odmítnuta, neboť údaje ověřené při kontrolní návštěvě žádné dvojnásobné započtení neukázaly, takže toto tvrzení nemohlo být prokázáno. (22) Všichni vyvážející výrobci namítli, že nebylo správné zahrnout do tuzemských odbytových nákladů částku za námořní přepravu, neboť se žádné takové náklady nevyskytly. (23) Tato námitka byla přijata a PSNN byly před jejich použitím pro výpočet běžné hodnoty a před zkoumáním, zda se jednalo o obchody v běžném obchodním styku, upraveny. (24) Jiný vyvážející výrobce namítl, že 1. Komise zdvojnásobila, a tak poměrným způsobem zvýšila finanční náklady v rámci PSNN; 2. Komise se odchýlila od členění PSNN na bázi výrobku nebo domácího trhu a členila je podle oborů, čímž byly při členění zohledněny i jiné výrobky než dotčený výrobek; 3. Komise provedla výpočet výrobních nákladů a PSNN nikoliv za OŠ, ale za poslední hospodářský rok; 4. Komise sloučila určité typy výrobků do skupin, čímž se odchýlila od jejích kontrolních čísel, jejichž použití zaručuje spravedlivé srovnání. (25) Pokud jde o první námitku, ta byla přijata a PSNN byly v tomto ohledu upraveny. V případě druhé námitky se opětovně odkazuje na ustanovení čl. 2 odst. 5 základního nařízení zmíněné již v 19. bodě odůvodnění. Během ověření údajů na místě nebyly Komisi předloženy žádné podklady, ze kterých by bylo zřejmé, že podnik tradičně používal členění nákladů podle výrobků nebo trhu. Tato námitka byla proto odmítnuta a bylo potvrzeno členění PSNN podle oborů. Třetí námitka byla ve vztahu k PSNN částečně přijata, neboť Komise obdržela ověřené údaje týkající se posledního hospodářského roku zahrnující druhou polovinu OŠ. Komise proto provedla nový výpočet těchto nákladů na základě nejnovějších dostupných údajů. Pokud jde o výrobní náklady, byla tato námitka odmítnuta, neboť Komise při svém výpočtu vycházela z celkové výroby polotovaru, zatímco údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem se týkaly pouze části celkové výroby. Dospělo se proto k závěru, že Komise při svém výpočtu použila reprezentativnější základ zahrnující celou výrobu. Pokud jde o čtvrtou námitku, byla zamítnuta, neboť Komise nevytvořila žádné skupiny různých typů výrobků nad rámec kontrolních čísel výrobku použitých ke spravedlivému porovnání. Do skupin byly pouze roztříděny polotovary použité k výrobě zkoumaného výrobku, a to podle tabulky poskytnuté samotným vyvážejícím výrobcem pro účely výpočtu běžnéhodnoty a zkoumání, zda se jednalo o obchody v běžném obchodním styku. 2. Vývozní cena | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (26) Ke stanovení vývozní ceny nebyly žádné námitky. Závěry uvedené ve 32. bodě odůvodnění předběžného nařízení se proto potvrzují. 3. Srovnání | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | i) Navrácení cla v rámci režimu Duty Entitlement Passbook (DEPB) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (27) Všichni indičtí vyvážející výrobci opakovali svou námitku, že by měly být provedeny úpravy běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení na základně zvýhodnění v rámci režimu DEPB na bázi po vývozu (34. bod odůvodnění prozatímního nařízení). (28) Je třeba připomenout, že podle úvodní věty čl. 2 odst. 10 ."… se rozdíly v každém případě patřičně upravují u faktorů, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen…". Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou současně splněny následující dvě podmínky: zaprvé, na obdobný výrobek a v něm fyzicky zapracované materiály se vztahuje dovozní clo, je-li tento výrobek určen ke spotřebě v zemi vývozu a zadruhé, dovozní clo se vrací nebo se nevybírá, je-li výrobek vyvážen do Společenství. Tyto podmínky poskytují základ, podle něhož se stanoví jakýkoliv rozdíl ovlivňující srovnatelnost cen u zmíněných faktorů. V předběžném stádiu nebyl zjištěn žádný důkaz o splnění první podmínky. V důsledku toho nemohla být provedena úprava u vrácení cla. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) "lze provést úpravu rozdílů u jiných faktorů… je-li prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen požadovanou podle tohoto odstavce, zvláště pak, že zákazníci platí na domácím trhu stále různé ceny kvůli rozdílu těchto faktorů". V uvedeném případě se žádný z těchto požadavků neprokázal, neboť vyvážející výrobci nepředložili pro svá tvrzení žádný pádný důkaz. Úprava rozdílů u jiných faktorů proto nemohla být provedena a závěry uvedené ve 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují. ii) Navrácení cla podle režimu Advance Licence Scheme (ALS) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (29) Dva indičtí vyvážející výrobci opakovali svou námitku, že by měly být provedeny úpravy běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení na základě zvýhodnění plynoucího z ALS (34. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Vyvážející výrobci argumentovali navíc i tím, že v kontextu současně probíhajícího antisubvenčního řízení Komise podrobněji šetřila a přijala uvedený režim jako nenapadnutelný. Z toho důvodu, a aby se odstranil údajný rozpor mezi oběma řízeními, by měla být uvedená úprava provedena. Vyvážející výrobci dále namítli, že požadavek prokázat, že vstupní suroviny výroby byly v zemi vývozu zatíženy clem, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. (30) Je třeba poznamenat, že každé antidumpingové řízení se posuzuje zvlášť a šetření v rámci něho probíhá na základě vlastních faktů a právních okolností, které se mohou od jiných řízení lišit. Námitka dvou různých souběžně probíhajících řízení byla proto považována za irelevantní. V každém případě bylo v 66. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1411/2002 konstatováno, že "oba režimy (předběžná licence a předběžná licence na dodávky polotovarů) lze považovat za napadnutelné. Zkoumané podniky však byly schopny dokázat, že množství dovezeného materiálu osvobozeného od dovozního cla nepřekročilo množství použité na vyvážené výrobky". Tato citace však představuje obecnou zásadu. V tomto ohledu se odkazuje na úvodní větu čl. 2 odst. 10, čl. 2 odst. 10 písm. b) a čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění. Znovu, stejně jako v případě prozatímního nařízení, nebyly prokázány požadavky základního nařízení, neboť vyvážející výrobci nepředložili žádný nezvratný důkaz, který by jejich námitky v plném rozsahu podpořil. Rovněž je třeba poznamenat, že požadavek, aby vyvážející výrobci prokázali, že suroviny na výrobu byly v zemi vývozu zatíženy clem, nepředstavuje nepřiměřené důkazní břemeno. V době přijetí prozatímních opatření byly tyto poplatky upraveny, pokud byly v účetních podkladech vyvážejících výrobců zdůvodněny; jinak byly námitky odmítnuty. To ukazuje, že podniky byly schopny dokázat existenci dovozních poplatků u obdobného výrobku a u materiálů fyzicky v něm zpracovaných, pokud byly určeny ke spotřebě v Indii tak, jak to bylo požadováno v dotazníku. V důsledku toho a z důvodů uvedených ve 28. bodě odůvodnění nemohly být u vráceného cla poskytnuty úpravy a závěry 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. iii) Spotřební daň | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (31) Jeden vyvážející výrobce požadoval opakovaně úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) u částky odpovídající nepřímé dani u obdobného výrobku, je-li určen ke spotřebě v Indii, která se v případě výrobku vyváženého do Společenství vrací. (32) V době přijetí prozatímních opatření bylo zjištěno, že podniku byla opravdu vrácena spotřební daň za vývoz dotčeného výrobku. Jelikož však podnik neprokázal, že byla vrácena celá částka této nepřímé daně, byla tato částka upravena směrem dolů. Po přijetí prozatímních opatření předložil dotčený vyvážející výrobce na podporu svého požadavku a na požádání Komise dodatečné údaje a podklady, které byly přezkoumány. V rámci tohoto případu byly tyto údaje posouzeny jako průkazné, takže žádosti bylo v plném rozsahu vyhověno. V důsledku toho byly pozměněny závěry uvedené ve 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. iv) Daň z obratu | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (33) Jiný vyvážející výrobce opakoval své tvrzení, že v důsledku politiky indické vlády na podporu zakládání výrobních závodů v méně rozvinutých oblastech, byly podniky osvobozeny od placení daně z obratu, a požadoval příslušnou úpravu. Předložené údaje a jejich ověření na místě ukázalo, že na všech fakturách týkajících se domácího prodeje bylo uvedeno, že dotčený vyvážející výrobce je osvobozen od placení této daně, která nebyla na fakturách odděleně vykázána. Tím nebylo prokázáno, že by zmíněná daň z domácího prodeje byla od podniku vybírána a odváděna na ministerstvo financí a že by se na obdobný výrobek prodávaný na domácí trhu žádná taková daň vztahovala. Z tohoto důvodu se potvrzují závěry uvedené ve 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. v) Úroveň obchodu | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (34) Jeden indický vyvážející výrobce opakoval svůj požadavek na úpravu rozdílů úrovně obchodu mezi prodejem dotčeného výrobku na domácím trhu a na vývoz (37. bod odůvodnění prozatímního nařízení). (35) Údaje poskytnuté v odpovědi na dotazník a ověřené během kontrolní návštěvy však ukázaly, že ve funkcích a cenách v různých úrovních obchodu na domácím trhu v Indii není žádný trvalý a zřetelný rozdíl. Žádné nové údaje nebyly předloženy. Z tohoto důvodu se potvrzují závěry uvedené ve 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. 4. Míra dumpingu | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (36) Při absenci připomínek a dalších údajů se potvrzuje metoda uvedená ve 39. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. (37) Srovnání nově vypočtené vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou ze závodu u jednotlivých typů výrobku ukázalo výskyt dumpingu u všech zkoumaných vyvážejících výrobců. Vážená průměrná míra dumpingu vypočítaná pro spolupracující podniky nezahrnuté do výběru vzorků byla podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení rovněž přezkoumána. Přepracované výpočty měly dopad i na residuální míru dumpingu. Vzhledem k vysokému stupni spolupráce byla residuální míra dumpingu stanovena na úrovni nejvyšší míry dumpingu zjištěné u jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. (38) Konečná míra dumpingu vyjádřená jako procentní sazba dovozní ceny cif před zaplacením cla byla následující: Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 %, | Reliance Industries Limited | 6,1 %, | Welspun Syntex Limited | 17,0 %, | Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení pro výběr vzorků | 8,9 %, | Residuální míra dumpingu | 17,0 %. | F. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (39) Krátce po zavedení prozatímních opatření ukončil Dupont SA, jeden ze spolupracujících výrobců zařazených do definice výrobního odvětví Společenství, v předběžném stádiu šetření definitivně výrobu PTY ve Společenství, a to údajně z důvodu nízkých cen dovozů na trh Společenství. Z pohledu konečné povahy této záležitosti bylo považováno za vhodné, aby Dupont SA nebyl již nadále pokládán za část výrobního odvětví Společenství. Následně se za účelem stanovení konečného závěru dospělo k tomu, že by bylo vhodné, aby byly jako výrobní odvětví Společenství definovány dva zbývající spolupracující výrobci ve Společenství, a to UNIFI Textured Yarns Ltd a Sinterama Spa. (40) Z tohoto důvodu bylo zkoumáno, zda na tyto dva podniky připadá hlavní podíl výroby ve Společenství v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Bylo zjištěno, že výroba dvou zbývajících spolupracujících výrobců ve Společenství představuje dohromady 30 % celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství během OŠ. To je více než 25 % hranice stanovená ve shora zmíněném článku. Tyto dva podniky proto tvoří výrobní odvětví Společenství plně v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení. (41) Indičtí vyvážející výrobci argumentovali tím, že předběžná analýza škod vycházela pouze ze situace malé části výrobců ve Společenství. Opírali svá tvrzení o skutečnost, že výrobci ve Společenství, kteří si stěžovali a kteří při šetření skutečně spolupracovali, nepředstavují hlavní podíl výroby ve Společenství. (42) Tento argument je nesprávný a byl odmítnut, neboť dva zbývající podniky představují více než 25 % celkové výroby ve Společenství. Potvrzuje se proto, že tito dva spolupracující výrobci ze Společenství tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. G. ŠKODA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Spotřeba ve Společenství | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (43) Při absenci dalších nových údajů se potvrzují prozatímní závěry týkající se spotřeby ve Společenství uvedené v 54. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V průběhu posuzovaného období se spotřeba ve Společenství vyvíjela následovně: | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Spotřeba ve Společenství | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 | 1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 | 2. Dovozy z Indie | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Indické dovozy | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Podíl na trhu | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | ceny | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (44) V absolutních číslech se objem indického dovozu během posuzovaného období téměř ztrojnásobil ze 7583 tun v roce 1996 na 22683 tun během OŠ. Je třeba poznamenat, že v období od roku 1999 do OŠ, v době, kdy celková spotřeba ve Společenství klesla, se objem indických dovozů téměř zdvojnásobil. (45) Podíl indických dovozů na trhu Společenství se zvýšil ze 2,7 % v roce 1996 na 6,7 % během OŠ. Současně s prudkým zvýšením objemu dovozů v období mezi rokem 1999 a OŠ vzrostl jejich podíl na trhu z 3,3 % na 6,7 %, zatímco celková spotřeba ve Společenství klesla. (46) Pokud jde o průměrnou dovozní cenu, ta nejprve v období let 1996 a 1997 vzrostla a potom se snížila. Nejnižší úroveň cen byla dosažena v roce 1999. (47) Při absenci připomínek k objemu a ceně dovozů z Indie se potvrzují prozatímní závěry uvedené v 56. až 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. (48) Pokud jde o cenové podbízení z pohledu shora zmíněných změn složení výrobního odvětví Společenství, došlo k úpravě jeho výpočtu. Metoda výpočtu míry podbízení popsaná v 59. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však zůstala nezměněna. Podle ní byly pro účely analýzy cenového podbízení porovnány ceny různých typů PTY pocházejících z Indie s cenami podobných typů vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Společenství. Porovnání celkových průměrných cen, které navrhovali indičtí vyvážející výrobci, by nezohlednilo existenci různých typů výrobku a vedlo by k zavádějícím výsledkům. (49) Na tomto základě se upravená míra cenového podbízení vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Společenství pohybovala u vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, v rozmezí 23 % a 28 %. 3. Situace ve výrobním odvětví Společenství | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (50) Po shora zmíněném vyřazení jednoho spolupracujícího výrobce ve Společenství z definice výrobního odvětví Společenství byly odpovídajícím způsobem upraveny prozatímně stanovené ukazatele poškození. Níže uvedené údaje ukazují vývoj ukazatelů škody během posuzovaného období u dvou zbývajících spolupracujících výrobců ze Společenství. Jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří pouze dva podniky, byly údaje z důvodů utajení indexovány. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacit (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem výroby | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Výrobní kapacita | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Využití kapacit | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (51) Objem výroby výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období zvýšil o 18 %. Je třeba poznamenat, že hlavní nárůst byl mezi roky 1996 a 1998. Po tomto období objem výroby kolísal a v OŠ dosáhl úrovně srovnatelné s rokem 1998. (52) Výrobní kapacita byla stanovena na základě teoretického maximálního hodinového výkonu instalovaných strojů vynásobeného teoretickým ročním počtem pracovních hodin při zohlednění přerušení výroby z důvodu údržby apod. (53) Nárůst výrobních kapacit se vyvíjel ve dvou etapách. K prvnímu zvýšení došlo mezi lety 1996 a 1998, a to o 16 %. Je třeba poznamenat, že objem výroby výrobního odvětví Společenství ve stejném období rovněž srovnatelně vzrostl, což mělo za následek trvale vysoké využití výrobních kapacit. K druhému nárůstu došlo mezi rokem 1999 a koncem OŠ, kdy výrobní kapacita vzrostla o cca 14 %. Během tohoto období zůstala úroveň výroby relativně stabilní, což vysvětluje pokles ve využití kapacit. Zásoby (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zásoby | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (54) Snížení úrovně zásob v období 1996 až 1999 se vysvětluje výrazným zvýšením objemu prodeje, zvláště pak v porovnání s objemem výroby ve stejném období. Potom se výše zásob z důvodu značného poklesu objemu prodeje značně zvýšila, zatímco výroba vzrostla jen mírně. Objem prodeje, podíl na trhu a růst (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Objem prodeje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Podíl na trhu | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (55) Objem prodeje výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období zvýšil o 6 %. Vrcholu dosáhl v roce 1998 (21 % nárůst v porovnání s rokem 1996) a v následujícím období potom klesl o 13 %. (56) V období 1996 až 1998 se objem prodeje výrobního odvětví Společenství nezvýšil v porovnání s vývojem celkové spotřeby ve výrobním odvětví Společenství stejnou měrou. Jeho pokles byl potom markantnější než zaznamenaný pokles celkové poptávky po PTY ve Společenství mezi rokem 1998 a OŠ, což vysvětluje skutečnost, proč podíly na trhu neustále klesaly. (57) Indičtí vyvážející výrobci namítli, že by Komise měla během posuzovaného období vzít do úvahy vývoj podílu na trhu u všech výrobců ve Společenství a nejen pouze vývoj podílu výrobního odvětví Společenství, neboť tak by se ukázalo celkové zvýšení podílu na trhu. (58) Je třeba poznamenat, že podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení se poškozením rozumí materiální škody způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Zjištění míry poškození se proto omezuje na celkovou ekonomickou situaci spolupracujících výrobců ve Společenství, kteří tvoří výrobní odvětví Společenství, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění. Kromě toho ukazuje tabulka v 86. bodě odůvodnění, že se během posuzovaného období podíl na trhu ostatních výrobců ze Společenství rovněž výrazně snížil. Role ostatních výrobců ze Společenství byla vyhodnocena v kontextu příčin poškození. Tato námitka byla proto odmítnuta. Prodejní cena (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Průměrná prodejní cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (59) Průměrná cena výrobního odvětví Společenství zůstala v letech 1996 – 1998 stejná a během následujícího období klesla o 5 %. Připomíná se skutečnost, že z porovnání cen srovnatelných typů výrobku prodaného na trhu Společenství v OŠ vyplynula míra cenového podbízení ve výši 23 % až 28 %. Ziskovost (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Ziskovost | 100 | 125 | 106 | 40 | –223 | –254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (60) Ziskovost výrobního odvětví Společenství vyjádřená jako výnosy z čistého prodeje na trhu Společenství zaznamenala v posuzovaném období rapidní pokles z plusových čísel v roce 1996 na vysoce minusovou úroveň během OŠ. Investice a možnost navýšení kapitálu (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Investice | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (61) Výše investic byla obzvláště vysoká v letech 1996 a 1998, což souviselo se zvýšením výrobní kapacity. Během OŠ byly možnosti investování v porovnání s tímto obdobím velmi omezené. (62) Možnost výrobního odvětví Společenství zvyšovat svůj kapitál z externích zdrojů nebo od svých mateřských společností nebyla na začátku posuzovaného období nijak omezena. Vzhledem ke značným ztrátám v OŠ však byla v OŠ vážně ohrožena. Návratnost investic (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Návratnost aktiv | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (63) Návratnost aktiv (vyjadřující ziskovost jako procento celkového stavu aktiv výrobního odvětví Společenství) byla v tomto případě považována za přiměřený ukazatel. (64) Vývoj návratnosti aktiv odpovídal údajům ziskovosti a ukázal jasné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, zejména po roce 1998. (65) Indičtí vyvážející výrobci zpochybnili výši návratnosti aktiv na základě příslušného vývoje cen PTY a hlavní suroviny používané k výrobě PTY (POY). Namítali, že prodejní cena PTY vzrostla v průměru více než nákupní cena POY, což by se mělo pozitivně odrazit ve vývoji návratnosti aktiv. (66) Zde je nejprve nutné poznamenat, že v období mezi rokem 1999 a OŠ měly průměrné ceny PTY a POY podobný vývoj. Navíc je nutné zohlednit i jiné nákladové ukazatele, tj. jiný použitý materiál a výrobní náklady. Všechny tyto ukazatele byly při určení ziskovosti a návratnosti investic v posuzovaném období zkoumány a zohledněny. Vývoj hodnoty aktiv by měl být v tomto ohledu rovněž posouzen. Tento argument byl proto odmítnut. Hotovostní tok (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Hotovostní tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (67) Čísla týkající se hotovostního toku potvrzují zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, která během posuzovaného období zůstala pozitivní a v roce 1999 zaznamenala svůj vrchol. Tento nejvyšší stav má souvislost s přílivem hotovosti v roce 1999 pocházejícím ze značného počtu prodejů, které byly uskutečněny v roce 1998, avšak skutečně zinkasovány až v roce 1999. Zaměstnanost, mzdy a produktivita (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Zaměstnanci | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Mzdy | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktivita | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (68) Počet zaměstnanců se v posuzovaném období zvýšil o 23 % a mzdové náklady stouply ve stejném období o 45 %. (69) Produktivita práce klesla v posuzovaném období o 5 %. Zotavení z předcházejícího dumpingu (70) Finanční výsledky výrobního odvětví Společenství v období od roku 1996 do roku 1998 byly uspokojivé a naznačovaly, že se výrobní odvětví Společenství alespoň částečně zotavilo z dopadu dumpingových dovozů pocházejících ze třetích zemí, proti nimž byla v roce 1996 zavedena antidumpingová opatření. Mezi rokem 1999 a OŠ se situace výrobního odvětví Společenství v důsledku zvýšení indických dumpingových dovozů opět zhoršila. Skutečná míra dumpingu (71) Konečná míra dumpingu je jednoznačně výrazná. Z pohledu objemu a ceny dumpingových dovozů nelze dopad této míry dumpingu považovat za zanedbatelný. 4. Závěr ke škodě (72) Prozatímní závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo během OŠ hmotnou škodu ve smyslu článku 3 základního nařízení, se potvrzuje. Složitá situace výrobního odvětví Společenství se projevila v období po roce 1998. V období 1996 – 1998 se objem výroby ve výrobním odvětví Společenství zvýšil (+17 %) a využití kapacit bylo vysoké. Objem prodeje se také zvýšil (+21 %), zatímco prodejní ceny se nezměnily a výrobní odvětví bylo z pohledu čistého obratu, návratnosti celkových aktiv a hotovostního toku stále ziskové. Vzhledem k tomu bylo výrobní odvětví Společenství schopno zvyšovat své investice a počet zaměstnanců a hotovostní tok zůstal během tohoto období stále příznivý. Tento pozitivní vývoj se vysvětluje kombinací pozitivního účinku zavedení antidumpingových opatření proti Indonésii, Thajsku, Tchaj-wanu a Malajsii, která obnovila spravedlivé podmínky na trhu Společenství, a zvýšením spotřeby PTY ve Společenství. (73) Po roce 1998 se situace ve výrobním odvětví Společenství začala výrazně zhoršovat. I když objem výroby zůstal neměnný, využití výrobních kapacit kleslo o sedm procentních bodů, objem prodeje o 13 % a prodejní ceny rovněž klesly o 5 %. Následně zaznamenalo výrobní odvětví Společenství značné ztráty, což poznamenalo i jeho investice. (74) Indičtí vyvážející výrobci argumentovali tím, že některé shora detailně popsané ukazatele se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně a žádnému poškození nenasvědčovaly. (75) Za prvé je třeba poznamenat, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení žádný z ekonomických ukazatelů uvedených v tomto článku není nutně rozhodující pro zjištění, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo materiální škodu. I když je pravda, že se ekonomická situace výrobního odvětví Společenství v letech 1996 až 1998 zlepšila, shora uvedená čísla a závěry jasně ukazují, že potom následovalo značné zhoršení situace ve výrobním odvětví Společenství a v OŠ utrpělo výrobní odvětví hmotnou škodu. Tento argument byl proto odmítnut a shora zmíněný závěr, tj. že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, se potvrzuje. H. PŘÍČINA 1. Úvod (76) Podle čl. 6 odst. 6 základního nařízení bylo znovu zkoumáno, zda materiální škoda způsobená výrobnímu odvětví Společenství definovaného ve 42. bodě odůvodnění byla zapříčiněná dumpingovými dovozy z Indie. Podle čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise zkoumala i další známé faktory, které by mohly výrobní odvětví Společenství poškodit, aby se ujistila, že škody způsobené těmito jinými faktory nebyly nesprávně přisuzovány dumpingovým dovozům. 2. Dopad dumpingových dovozů (77) Mezi rokem 1999 a OŠ se objem dovozů pocházejících z Indie ztrojnásobil, a to ze 7583 tun na 22683 tuny. Tento nárůst měl dvě etapy: první o 138 % v letech 1996 až 1998 a potom v roce 1999 až do OŠ vzrostl o 92 %, z 11824 tun na 22683 tun, tj. zvýšení o cca 10800 tun. Je třeba poznamenat, že zatímco k prvnímu zvýšení došlo za situace, kdy se trh Společenství ještě rozšiřoval, druhé zvýšení nastalo v době, kdy spotřeba ve Společenství zaznamenala značný pokles (–14000 tun). Během stejného období, tj. 1999 – OŠ, se objem prodeje výrobního odvětví Společenství snížil o cca 13 %. (78) Stejný vývoj lze sledovat i v relativních číslech. Podíl indických dovozů na trhu v roce 1996 se zvýšil ze 2,7 % na 6,7 % v OŠ. Tento nárůst se projevil ve dvou etapách: v letech 1996 až 1998 ze 2,7 % na 4,9 % a mezi rokem 1999 a OŠ ze 3,3 % na 6,7 %. (79) V roce 1999 dosáhla cena indických dovozů nejnižší úrovně, tj. v průměru 1,4 EUR za tunu, což představuje pokles o zhruba 17 % oproti předcházejícímu roku a o 26 % oproti roku 1996. Díky této politice nízkých cen byli indičtí vyvážející výrobci v situaci, kdy mohli zvýšit objem svých prodejů a v roce 2000 a v OŠ znovu získat ztracené podíly na trhu. Ceny potom dosáhly své úrovně z roku 1998, ale byly však stále v průměru nižší než v letech 1996 a 1997. (80) Je třeba připomenout, že během OŠ bylo zaznamenáno výrazné cenové podbízení pohybující se mezi 23 % a 28 %. To jasně ukazuje na silný cenový tlak, který byl během OŠ díky indickým dovozům vyvíjen. S podílem na trhu ve výši 6,7 % během OŠ měla taková míra cenového podbízení zcela jistě značný negativní dopad na transparentní a krizový trh Společenství i na výrobek, který je extrémně cenově citlivý. (81) Současně zaznamenalo výrobní odvětví Společenství v období 1996 až 1998 pokles podílu na trhu ve výši zhruba jednoho procentního bodu a dalšího procentního bodu mezi rokem 1999 a OŠ. Tento pokles je třeba vidět z pohledu cenového vývoje ve výrobním odvětví Společenství. Ten musel v roce 1999 snížit své ceny o 7 % oproti roku 1998, aby si svou pozici na trhu udržel. Je třeba připomenout, že ve stejném roce se ceny indických dovozů snížily o 17 %. Ceny výrobního odvětví Společenství zůstaly potom relativně na stejné úrovni, což však nebylo k udržení pozitivní finanční situace dostačující. Na rozdíl od indických vyvážejících výrobců nebylo výrobní odvětví Společenství v období roku 2000 a v OŠ schopno prodejní ceny ve Společenství zvýšit. (82) V letech 1996 až 1998 se situace výrobního odvětví Společenství vyvíjela i přes zvyšující se indické dovozy příznivě, neboť na expandujícím trhu Společenství byly zavedením antidumpingového cla na dovozy PTY pocházejících z různých zemí (viz dále) obnoven poctivý obchod. Od roku 1999 se však finanční situace výrobního odvětví Společenství značně zhoršila. Jak je shora vysvětleno, objem prodeje a ceny začaly klesat, což výrazně ovlivnilo ziskovost, návratnost investic i hotovostní tok. Tato situace nastala v období, kdy došlo k výraznému snížení indických cen a objem jejich dovozů začal značně narůstat, tj. v období 1999 až OŠ se objem jejich dovozů zdvojnásobil 3. Působení dalších známých faktorů Dovozy pocházející z dalších třetích zemí (83) Jelikož jiné dotčené strany nepředložily žádné další údaje či připomínky, potvrzuje se závěr uvedený v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dovozy pocházející z Indonésie a Tchaj-wanu pravděpodobně také přispěly ke škodám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství během OŠ. (84) Na tomto velmi transparentním trhu by zvýšené dovozy PTY za nízké ceny z kterékoli země původu pravděpodobně způsobily výrobnímu odvětví Společenství škody v rozsahu, který lze považovat za značný. Pokud by však měl být množstevně vyjádřen dopad indických dovozů v porovnání s dovozy z Indonésie a Tchaj-wanu, došlo v období roku 1999 a OŠ ke zvýšení indických dovozů v absolutních i relativních číslech i ke zvýšení průměrné dovozní ceny během OŠ, která byla v průměru nižší než ceny dovozů z Indonésie a Tchaj-wanu zejména proto, že na tyto dovozy se částečně vztahovalo antidumpingové clo. Za těchto okolností lze konstatovat, že dopad indických dovozů nebyl zcela jistě méně výrazný než dopad dovozů z Indonésie a Tchaj-wanu, a že proto skutečně existovala značná příčinná souvislost mezi dovozy z Indie a zhoršenou situací ve výrobním odvětví Společenství. (85) Pokud jde o dovozy ze zbývajících třetích zemí, při absenci připomínek se také potvrzuje předběžný závěr, že tyto dovozy nelze považovat za příčinu škod způsobených výrobnímu odvětví Společenství. Jiní výrobci ze Společenství (86) Základem níže uvedené tabulky jsou údaje získané od některých podniků a obsažené ve stížnosti, které ukazují vývoj objemu prodeje a podílu na trhu jiných výrobců ze Společenství. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | OŠ | Množství v tunách | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 | Podíl na trhu | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % | (87) Ze shora uvedených údajů je zřejmé, že objem prodeje PTY jiných výrobců ze Společenství v období od roku 1996 do OŠ značně poklesl, a to absolutně i relativně. Navíc je třeba připomenout, že velká část těchto jiných výrobců ze Společenství patřila ve skutečnosti k původním stěžovatelům. Tyto podniky nebyly schopny při probíhajícím šetření plně spolupracovat z důvodu nedostatku zdrojů, řízení však plně podporovaly a zcela nebo částečně spolupracovaly v podobných současně probíhajících šetřeních. (88) Vzhledem ke shora uvedenému se dospělo k závěru, že jiní výrobci ze Společenství nepřispěli ke škodám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství v OŠ. Investice výrobního odvětví Společenství (89) Některé dotčené strany namítaly, že zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství způsobily také rozsáhlé investice, které v posuzovaném období uskutečnil. (90) Jak je vysvětleno výše, investice výrobního odvětví Společenství sloužily ke zvýšení jeho výrobních kapacit. První zvýšení kapacit nastalo mezi rokem 1996 a 1998, tj. v době, ve které rostla spotřeba ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství proto zvýšilo objem své výroby a bylo schopno na rozšiřujícím se trhu Společenství zvýšit i objem prodeje. Z pohledu tohoto pozitivního vývoje rozšířilo výrobní odvětví Společenství své výrobní kapacity podruhé mezi rokem 1999 a OŠ. Šlo o zvýšení na cca 10000 tun. Tentokrát však nemohlo výrobní odvětví Společenství zvýšit svou výrobu a objem prodeje a naplnit tak nově rozšířené výrobní kapacity, míra využití výrobních kapacit proto výrazně klesla. Jelikož se při výrobě PTY jedná o kapitálově intenzivní výrobní odvětví s odpovídajícími vysokými fixními náklady, měl pokles výroby a objemu prodeje v období od roku 1999 do OŠ přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Je třeba poznamenat, že cena hlavní suroviny se ve stejném období nezměnila. (91) Zvýšení kapacit v období od roku 1999 do OŠ mělo negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, neboť se časově shodovalo se snížením výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Společenství. Pokles objemu prodeje byl však způsoben tlakem indických dovozů PTY na trhu Společenství. I když se spotřeba ve Společenství snížila o cca 14000 tun v období od roku 1999 do OŠ, objem indických dovozů PTY se ve stejném období díky jejich agresivní cenové politice zvýšil o cca 10000 tun. Ceny indických dovozů PTY byly během OŠ výrazně pod úrovní cen výrobního odvětví Společenství a příslušný objem dovozů vzrostl takovou měrou, že výrobní odvětví Společenství nebylo schopno zvýšit svůj prodej a objem výroby nebo alespoň omezit jejich pokles, a následně tak omezit negativní dopad na předimenzované výrobní kapacity. (92) I kdyby se v období od roku 1999 do OŠ náklady vynaložené na investice a s tím spojené zvýšení výrobních kapacit negativně odrazily ve finanční situaci výrobního odvětví Společenství, byl by tento dopad ještě zesílen skutečností, že výrobní odvětví Společenství muselo snížit svůj prodej, objem výroby a prodejní ceny. A k tomu došlo na základě nízkých cen indických dovozů, jejichž objem se ve stejném období téměř zdvojnásobil, zatímco celková spotřeba ve Společenství se snížila. (93) Je proto zřejmé, že kdyby nebylo dumpingových dovozů z Indie, bylo by výrobní odvětví Společenství schopno udržet své prodejní ceny na úrovni roku 1998 a zvýšit objem své výroby a prodeje. To by vedlo k úsporám z velkovýroby a za podmínek poctivého obchodování by bylo výrobní odvětví Společenství schopno většinu, ne-li veškeré další fixní náklady spojené s investicemi absorbovat. Pokles poptávky (94) Zatímco během posuzovaném období došlo ke zvýšení spotřeby ve Společenství, v období od roku 1999 do OŠ spotřeba klesla. I když tento vývoj korespondoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Společenství, je třeba poznamenat, že za prvé, objem prodeje výrobního odvětví Společenství klesl v porovnání se spotřebou ve Společenství mnohem více, a za druhé, dovozy pocházející z Indie se ve stejném období téměř zdvojnásobily. I když nelze vyloučit, že tento pokles poptávky měl na situaci ve výrobním odvětví Společenství škodlivý vliv, musel být v porovnání s účinky dovozů za dumpingové ceny zanedbatelný. Celkový hospodářský útlum (95) Indičtí vyvážející výrobci namítali, že výrobní odvětví Společenství utrpělo škody díky celosvětovému hospodářskému útlumu, který nastal ke konci roku 2000, a že by toto mělo být při analýze příčin škod také zohledněno a vyčísleno. (96) Za prvé je třeba poznamenat, že na základě shora uvedené analýzy se ekonomická situace výrobního odvětví Společenství začala zhoršovat již před koncem roku 2000. Za druhé by se očekávalo, že při celkovém hospodářském útlumu budou podobně postiženi všichni výrobci ve Společenství. I přes špatnou situaci na trhu se však indickým vyvážejícím výrobcům podařilo objem prodeje ve Společenství značně zvýšit. Jak je uvedeno výše, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se proporcionálně snížil více než spotřeba ve Společenství. Navíc dopad celkového hospodářského útlumu se již odrazil ve shora zmíněném snížení poptávky. (97) I když nelze vyloučit, že celkový hospodářský útlum situaci výrobního odvětví Společenství také ovlivnil, dospělo se k závěru, že ve srovnání s cenovým tlakem dumpingových dovozů byl méně významný. Vývoz výrobního odvětví Společenství (98) Indičtí vyvážející výrobci argumentovali tím, že ztráta podílu výrobního odvětví Společenství na trhu byla způsobena skutečností, že se orientoval více na vývoz než na tuzemský prodej. Zvýšení objemu vývozu výrobního odvětví Společenství ukazuje, že je konkurenceschopný na trzích, kde panují spravedlivé podmínky podnikání. Mělo by se také podotknout, že zatímco se objem vývozu během posuzovaného období čtyřikrát zvýšil, zůstal v porovnání s celkovým prodejem výrobního odvětví Společenství nepatrný. A konečně je třeba poznamenat, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla zjištěna výhradně na základě jeho prodejů na trhu Společenství. Při absenci dalších připomínek k tomuto tématu se potvrzují závěry uvedené ve 96. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Cena surovin (99) K této otázce nebyly doručeny žádné připomínky, proto se potvrzují závěry uvedené v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že cena surovin výrobního odvětví Společenství nemohla být příčinou škod, které výrobní odvětví Společenství utrpělo. Další argumenty dotčených stran (100) Indičtí vyvážející výrobci argumentovali tím, že pokles objemu výroby během OŠ je třeba přisuzovat plánovanému uzavření závodu jednoho ze dvou výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Společenství. Šetření však ukázalo, že během OŠ k žádnému uzavření závodu nedošlo. Dotčený výrobce potvrdil, že k zavření závodu nedošlo a namítl, že každé snížení objemu jeho výroby během OŠ se uskutečnilo v důsledku zvýšení dovozů PTY za nízké ceny na trh Společenství. Tento argument byl proto odmítnut. 4. Závěr k příčinám škody (101) Závěrem se potvrzuje, že dumpingové dovozy měly na výrobní odvětví Společenství škodlivý dopad zejména v období od roku 1999 do OŠ, který byl charakterizován snížením objemu prodeje, prodejních cen, ztrátou podílu na trhu a značným zhoršením jeho finanční situace z pohledu ziskovosti a návratnosti investic. Během stejného období se objem indických dovozů výrazně zvýšil v absolutních i relativních číslech a jejich ceny byly výrazně pod úrovní cen výrobního odvětví Společenství. (102) Dále byly zkoumány i následující známé faktory: dovozy pocházející z ostatních třetích zemí, prodej jiných výrobců ze Společenství, investice výrobního odvětví Společenství, pokles poptávky, celkový hospodářský útlum, cena surovin a vývoz výrobního odvětví Společenství. Účinek těchto faktorů zhoršil výrazný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství způsobený prudkým zvýšením dovozů z Indie, které samy o sobě rovněž způsobily výrobnímu odvětví Společenství materiální škody. (103) Po shora popsané analýze, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů a jejich dopad na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingových dovozů, a po ujištění, že škody způsobené ostatními faktory nebyly přisuzovány dumpingovým dovozům, se tímto potvrzuje, že účinek těchto faktorů nebyl takový, aby změnil skutečnost, že mezi dumpingovými dovozy a hmotnými škodami způsobenými výrobnímu odvětví Společenství existuje příčinná souvislost. I. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ (104) Z pohledu událostí, které následovaly po stanovení prozatímních závěrů, tj. uzavření závodu Dupont SA, bylo zkoumáno, zda i přes závěry o poškozujícím dumpingu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství zavést konečná antidumpingová opatření. 1. Výrobní odvětví Společenství a jiní výrobci ze Společenství (105) Jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, není důvod k pochybám o životaschopnosti a konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství za situace, kdy na trhu panují obvyklé podmínky. Fakta ukázala, že pokud na trhu chybí spravedlivé obchodní podmínky, je existence výrobního odvětví Společenství vážně ohrožena. Nepoctivé obchodování na trhu Společenství ve skutečnosti vedlo k uzavření závodu Dupont SA, který nepřežil současný tlak na trhu. Pokud by opatření nebyla zavedena, nelze vyloučit, že by jiní výrobci ze Společenství nezaznamenali stejný vývoj. (106) Je třeba poznamenat, že navzdory skutečnosti, že pouze dva výrobci ze Společenství mohli v šetření spolupracovat, řízení plně podporovali i jiní výrobci ze Společenství, kteří představují zhruba 75 % výroby ve Společenství. Jak je shora uvedeno, museli i jiní výrobci ve Společenství své podíly na trhu a objemy prodeje snížit. (107) Prozatímní závěry, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství i v zájmu jiných výrobců ze Společenství opatření zavést, se proto potvrzují. 2. Dovozci (108) V předběžném stádiu nebyly obdrženy žádné odpovědi od dovozců nebo obchodníků. V prozatímním nařízení byl učiněn závěr, že zavedená opatření by jejich situaci nijak výrazně neovlivnila. (109) Při absenci dalších připomínek dotčených stran po zavedení předběžných opatření se shora uvedené závěry potvrzují. 3. Dodavatelé surovin (110) Při absenci připomínek se potvrzuje předběžný závěr, že zavedení opatření je v zájmu zásobovacího průmyslu. 4. Uživatelé (111) V předběžném stádiu šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Při absenci připomínek nebo reakcí po zavedení prozatímních opatření se potvrzuje závěr, že zavedení opatření by nijak výrazně neovlivnilo životaschopnost a konkurenceschopnost uživatelů. 5. Závěr (112) Nezavedení antidumpingových opatření by vážně ohrozilo existenci výrobního odvětví Společenství a jiných výrobců ve Společenství. To podtrhuje skutečnost, že díky nespravedlivým obchodním podmínkám, které vládnou na trhu Společenství, musel jeden výrobce ze Společenství v poslední době uzavřít svůj závod ve Společenství. (113) Pokud by konečná opatření nebyla zavedena, mohl by se pokračující pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství zaznamenaný v posuzovaném období nadále zhoršovat s tím, že by mohlo dojít k uzavření dalších závodů na výrobu PTY ve Společenství. (114) Vzhledem k tomu dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro nezavedení konečných antidumpingových opatření. J. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ 1. Míra odstranění škod (115) Na základě metody popsané ve 122. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla pro účely stanovení výše konečných opatření, která mají být zavedena, vypočtena míra odstranění škod. (116) Indičtí vyvážející výrobci namítali, že výše zisku použitá pro výpočet nepoškozující ceny byla zvolena libovolně, neboť byla založena na nejvyšší úrovni zisku zaznamenané v posuzovaném období. (117) Je třeba připomenout, že výše zisku použitá pro výpočet nepoškozující ceny by měla odpovídat výši, kterou by mohlo výrobní odvětví Společenství přiměřeně dosáhnout bez poškozujícího dumpingu. Rok 1998 považovala Komise za přiměřenou volbu, neboť měla za to, že během tohoto roku ještě na ceny výrobního odvětví Společenství negativně nepůsobily dovozy z Indie a dovozy ze zemí, na které byla opatření zavedena, byly již na stejné úrovni, která převažovala v OŠ. Skutečnost, že jeden výrobce ze Společenství musel být z definice výrobního odvětví Společenství vyloučen a na základě toho byly v posuzovaném období pro zjištění ziskovosti použity nové údaje, nemění nic na předběžných závěrech, že toto výrobní odvětví by za poctivých podmínek na trhu a bez dumpingových dovozů mohlo dosáhnout úrovně zisku ve výši 8 %. (118) Vzhledem k tomu byla potvrzena metoda použitá ke stanovení míry odstranění škody popsaná ve 122. až 125. bodě odůvodnění předběžného nařízení. (119) Jak již bylo zmíněno shora v souvislosti s mírou cenového podbízení, byla míra poškození přezkoumána a pozměněna. 2. Konečná opatření (120) Vzhledem ke shora uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uvaleno ve výši zjištěné míry dumpingu, neboť ta byla ve všech případech nižší než míra poškození. (121) Vzhledem k současně probíhajícímu antisubvenčnímu řízení s Indií je nutno podle čl. 24 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [4] (dále jen "základní antisubvenční nařízení") a čl. 14 odst. 1 základního nařízení respektovat, že na žádný výrobek nesmí být za účelem vyřešení jedné a té samé situace zapříčiněné dumpingem nebo vývozními subvencemi současně uvaleno antidumpingové i vyrovnávací clo. Je proto třeba určit, zda a v jakém rozsahu jsou výše subvencí a míra dumpingu výsledkem jedné a té samé situace. (122) Nařízením Rady (ES) č. 2094/2002 [5] bylo uvaleno konečné vyrovnávací clo v sazbě odpovídající výši subvencí, která byla dle zjištění nižší než míra poškození. Všechny zkoumané typy subvencí, které byly na základě šetření napadnutelné, představují vývozní subvence ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Konečná míra dumpingu zjištěná u spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii je proto částečně ovlivněna existencí těchto vývozních subvencí. Za těchto okolností by nebylo vhodné zavést vyrovnávací i antidumpingové clo v plné výši příslušných vývozních subvencí a konečně zjištěné míry dumpingu. Konečné antidumpingové clo by proto mělo být upraveno tak, aby odráželo skutečnou míru dumpingu, která zůstala po zavedení konečného vyrovnávacího cla a která je potřebná k odstranění účinků vývozních subvencí. (123) Na základě toho je konečná výše cel následující: Název podniku | Míra dumpingu | Výše konečného vyrovnávacího cla na vývozní subvence | Výše konečného antidumpingového cla | Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % | Welspun Syntex Limited | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | Spolupracující podniky nezahrnuté do odběru vzorků | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % | Všechny ostatní podniky | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % | (124) Sazby antidumpingového cla jednotlivých podniků stanovené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Odrážejí proto situaci, která byla v těchto podnicích zjištěna během šetření. Výše cla (na rozdíl od celostátního cla platného pro "všechny ostatní podniky") se tedy vztahuje výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobené zmíněnými právními subjekty. Na dovezené výrobky vyrobené jinými výrobci, jejichž jméno a adresa nejsou ve výkonné části tohoto nařízení zmíněny, včetně subjektů napojených na shora uvedené podniky, se tyto sazby nevztahují a platí pro ně celní sazby uplatňované pro "všechny ostatní podniky". (125) Všechny návrhy požadující uplatnění těchto sazeb antidumpingového cla u uvedených podniků (např. při změně názvu subjektu nebo založení nového výrobního nebo prodejního subjektu) by měly být zaslány Komisi [6] spolu s příslušnými údaji o činnosti podniku v oblasti výroby, tuzemského a zahraničního odbytu v souvislosti např. se zmíněnou změnou názvu nebo změnou výrobní či obchodní činnosti. Komise toto nařízení po konzultaci s poradním výborem případně změní a zaktualizuje seznam podniků, pro které tyto celní sazby platí. (126) Jelikož byl při šetření dumpingu použit výběr vzorků, nelze v tomto řízení ke zjištění individuální míry dumpingu zahájit přezkum nových vývozců podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Aby však bylo zaručeno spravedlivé posouzení všech nových vyvážejících výrobců z Indie a podniků nezahrnutých do odběru vzorků, mělo by se vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované podniky vztahovat i na každého nového indického vyvážejícího výrobce, u kterého by byla jinak uplatněna individuální sazba cla podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. 3. Výběr prozatímního cla (127) Vzhledem ke zjištěné míře dumpingu a k vzhledem k míře poškození způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nutné s konečnou platností vybrat částky zajištěné ve formě prozatímního antidumpingového cla stanoveného prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 1412/2002, a to ve výši konečně uvaleného cla, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu tvarovaných nití z polyesterů (PTY) kódu KN 54023300 pocházejících z Indie. 2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou, u výrobků vyrobených následujícími společnostmi tyto: Společnost | Sazba cla % | Doplňkový kód TARIC | Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, Indie | 3,7 % | A 388 | Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, Indie | 6,6 % | A 389 | Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Masion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, Indie | 3,7 % | A 390 | Modern Petrofils NH No 8, Baman Gam., Taluka: Krjan, Distt: Baroda 391 210, Indie | 3,7 % | A 391 | Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, Indie | 3,7 % | A 392 | Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, Indie | 3,7 % | A 393 | Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai 400 021, Indie | 6,1 % | A 394 | Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, Indie | 3,7 % | A 395 | Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Street, Mumbai 400 002, Indie | 3,7 % | A 396 | Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, Indie | 7,9 % | A 397 | všechny ostatní podniky | 7,9 % | A 999 | 3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. Článek 2 Doloží-li nový vyvážející výrobce v Indii Komisi, že: - v období šetření (od 1. října 2000 do 30. září 2001) nevyvážel výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 do Společenství, - není spojen se žádným z vývozců nebo výrobců v Indii, na něž se vztahují antidumpingová opatření zavedená tímto nařízením, - dotčený výrobek skutečně vyvezl do Společenství po období šetření, na něž se opatření vztahují, nebo učinil neodvolatelný smluvní závazek k vývozu značného množství do Společenství, může Rada na návrh předložený Komisí a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 a přidat nového vyvážejícího výrobce do seznamu společností, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 3,7 % uvedená v tomto článku. Článek 3 Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 1412/2002 z dovozu tvarovaných nití z polyesterů kódu KN 54023300 pocházejících z Indie se s konečnou platností vyberou v sazbě konečného cla stanoveného tímto nařízením. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. Článek 4 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 26. listopadu 2002. Za Radu předseda B. Bendtsen [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1972/2002 (Úř. věst. L 305, 7.11.2002, s. 1). [2] Úř. věst. L 205, 2.8.2002, s. 50. [3] Úř. věst. L 205, 2.8.2002, s. 26. [4] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. [5] Úř. věst. L 323, 28.11.2002, s. 21. [6] Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství B, J-79 5/17, B-1049 Brusel. --------------------------------------------------