ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise souhlasí s tím, že cenově dostupné a přístupné očkovací látky proti onemocnění COVID-19 a testy na infekci SARS-CoV-2 mají v boji proti pandemii COVID-19 zásadní význam. Vzhledem k tomu, že ke dni vstupu v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 ještě nebudou všichni lidé naočkováni, jsou cenově dostupné a široce přístupné možnosti testování důležitou podmínkou pro usnadnění volného pohybu a mobility v Evropě.

Aby podpořila testovací kapacity členských států, uvolnila Komise v rámci nástroje pro mimořádnou podporu finanční prostředky na nákup rychlých antigenních testů a zahájila společné zadávací řízení na více než půl miliardy těchto testů. Při zvyšování testovací kapacity podporuje členské státy i Mezinárodní federace Červeného kříže prostřednictvím financování z nástroje pro mimořádnou podporu.

S cílem dále podpořit přístupnost cenově dostupných testů, zejména pro osoby, které denně nebo často překračují hranice na cestě do práce nebo do školy, za blízkými příbuznými, lékařskou péčí nebo kvůli péči o své blízké, se Komise zavazuje uvolnit dalších 100 milionů EUR v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup testů na infekci SARS-CoV-2, které splňují podmínky pro vydání certifikátu o testování v souladu s nařízením (EU) 2021/953. V případě potřeby a s výhradou schválení rozpočtovým orgánem by mohly být uvolněny další finanční prostředky přesahující částku 100 milionů EUR.
C 466/23

Prohlášení Komise k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2379, pokud jde o probíhající práci na zajištění dostupnosti záznamů, které mají vést profesionální uživatelé přípravků na ochranu rostlin podle čl. 67 odst. 1 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1107/2009, v elektronické podobě

(2022/C 466/06)

Zelená dohoda pro Evropu a strategie „Od zemědělce ke spotřebiteli“ stanoví snížení používání a rizika chemických pesticidů jako klíčový cíl Unie. Pro účinné politiky s náležitým dopadem mají zásadní význam spolehlivé a komplexní údaje o používání pesticidů na úrovni zemědělských podniků. Probíhající práce zaměřená na zajištění dostupnosti záznamů uchovávaných profesionálními uživateli přípravků na ochranu rostlin v elektronické podobě je důležitým faktorem pro plnění povinností týkajících se podávání zpráv o pesticidech, které jsou součástí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2379 (1) (nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů).

Komise proto na základě čl. 67 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (2) připravila návrh prováděcího nařízení Komise, pokud jde o obsah a formát záznamů o používání přípravků na ochranu rostlin, které mají vést profesionální uživatelé v souladu s čl. 67 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009.

Pokud by bylo uvedené prováděcí nařízení přijato, jak se v současnosti předpokládá, podrobně by upravovalo vedení záznamů požadované podle nařízení (ES) č. 1107/2009, a to i určením prvků, které mají profesionální uživatelé zaznamenávat, a zajištěním toho, aby tyto záznamy byly k dispozici v elektronické podobě nejpozději od 1. ledna 2025.

Návrh uvedeného prováděcího nařízení je v současné době projednáván v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva v sekci Fytofarmaka – legislativa. Komise má v úmyslu požádat výbor o stanovisko v souladu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3) v nadcházejících měsících.

Komise má v úmyslu přijmout uvedené prováděcí nařízení do konce roku 2022.

(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2379 ze dne 23. listopadu 2022 o statistice zemědělských vstupů a výstupů a o změně nařízení Komise (ES) č. 617/2008 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1165/2008, (ES) č. 543/2009 a (ES) č. 1185/2009 a směrnice Rady 96/16/ES (Úř. věst. L 315, 7.12.2022, s. 1).

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
(3)

Digitální transformace ale pro naše demokratické společnosti, ekonomiky a jednotlivce přináší také výzvy. S urychlením digitální transformace nastal čas, aby EU upřesnila, jak by měly být její hodnoty a základní práva, které jsou platné offline, uplatňovány v digitálním prostředí. Digitální transformace by neměla vést ke zhoršení úrovně práv. To, co je protiprávní offline, je protiprávní online. Tímto prohlášením nejsou dotčeny „offline politiky“, jako je přístup ke klíčovým veřejným službám offline.
52.

Velmi často sledují členové soudního kolegia a generální advokát přednes řeči simultánně tlumočený. Pro umožnění tlumočení je nezbytné hovořit přirozeně a používat krátké věty s jednoduchou stavbou. Nedoporučuje se číst předem připravený text. Vhodnější je mluvit podle dobře členěných poznámek. Je-li však přednes řeči připraven písemně, doporučuje se při koncipování textu zohlednit skutečnost, že bude přednesen, a měl by se tedy co nejvíce blížit ústnímu projevu. Aby se tlumočení usnadnilo, zmocněnci a advokáti jsou vyzváni, aby předem zaslali telefaxem případný text nebo písemné podklady svého přednesu řeči do tlumočnického odboru (telefax: (+352) 43 03 36 97).
4.

V článku 104 se odstavec 1 mění takto: „1. Rozhodnutí vnitrostátních soudů uvedená v článku 103 se členským státům sdělují v původním znění společně s překladem do úředního jazyka státu, kterému jsou určena. Je-li to vhodné z důvodu rozsáhlosti rozhodnutí vnitrostátního soudu, je tento překlad nahrazen překladem shrnutí rozhodnutí do úředního jazyka státu, kterému je určeno, které bude sloužit jako základ pro zaujetí stanoviska tohoto státu. Shrnutí zahrnuje úplné znění otázky či otázek položených v rámci řízení o předběžných otázkách. Toto shrnutí zejména obsahuje, pokud jsou uvedeny v rozhodnutí vnitrostátního soudu, předmět původního řízení, základní argumenty účastníků původního řízení, stručné uvedení důvodů žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce, jakož i dovolávanou judikaturu a ustanovení práva Společenství a vnitrostátního práva. V případech uvedených v čl. 23 třetím pododstavci statutu se rozhodnutí vnitrostátních soudů sdělují státům, které jsou stranami Dohody o EHP a nejsou členskými státy, jakož i Kontrolnímu úřadu ESVO, v původním znění společně s překladem rozhodnutí, případně shrnutí, do jednoho z jazyků uvedených v čl. 29 odst. 1, který si příjemce zvolí. Je-li třetí stát oprávněn účastnit se řízení o předběžné otázce v souladu s čl. 23 čtvrtým pododstavcem statutu, sděluje se mu rozhodnutí vnitrostátního soudu v původním znění společně s překladem rozhodnutí, případně shrnutí, do jednoho z jazyků uvedených v čl. 29 odst. 1, který si dotyčný třetí stát zvolí.“.
3.

Znění přílohy II (seznam uvedený v čl. 4 druhém pododstavci) se nahrazuje tímto zněním: „Belgie Ministr spravedlnosti Česká republika Česká advokátní komora Dánsko Ministr spravedlnosti Německo Bundesrechtsanwaltkammer Estonsko Ministr spravedlnosti Řecko Ministr spravedlnosti Španělsko Ministr spravedlnosti Francie Ministr spravedlnosti Irsko The Minister for Justice, Equality and Law Reform Itálie Ministr spravedlnosti Kypr Ministr spravedlnosti a veřejného pořádku Lotyšsko Tieslietu ministrija Litva Ministr spravedlnosti Lucembursko Ministr spravedlnosti Maďarsko Ministr spravedlnosti Malta Ministry of justice and Home Affairs Nizozemsko Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Rakousko Spolkový ministr spravedlnosti Polsko Ministr spravedlnosti Portugalsko Ministr spravedlnosti Slovinsko Ministr spravedlnosti Slovensko Slovenská advokátska komora Finsko Ministerstvo spravedlnosti Švédsko Sveriges Advokatsamfund Spojené království The Law Society, London (pro žalobce s bydlištěm v Anglii nebo ve Walesu) The Law Society of Scotland, Edinburgh (pro žalobce s bydlištěm ve Skotsku) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (pro žalobce s bydlištěm v Severním Irsku)“.
26.

Fond solidarity Evropské unie má umožňovat rychlou finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Maximální roční částka vyhrazená fondu se stanoví na 1 miliardu EUR (v běžných cenách). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Ta část roční částky, která není zapsána do rozpočtu, nesmí být přenesena do dalších let. Ve výjimečných případech a pokud zbývající dostupné finanční prostředky fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě (jak se stanoví v příslušném základním právním aktu), nestačí k uhrazení částky pomoci považované rozpočtovým orgánem za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek dostupných pro následující rok. Roční částka fondu, která má být zapisována každý rok do rozpočtu, nesmí v žádném případě překročit částku 1 miliardy EUR. Jestliže jsou splněny podmínky mobilizace prostředků z fondu stanovené v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby byly prostředky uvolněny. Jestliže lze v rámci okruhu, který vyžaduje další výdaje, položky přerozdělit, Komise k tomu přihlédne při předkládání nezbytného návrhu v podobě vhodného rozpočtového nástroje v souladu s finančním nařízením. Rozhodnutí uvolnit prostředky z fondu přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3. Příslušné položky závazků se případně zapíší do rozpočtu nad rámec stropů příslušných okruhů stanovených v příloze I. Současně s předložením návrhu o uvolnění prostředků z fondu zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití fondu a s požadovanou částkou.
97.

V zájmu jasnosti a k tomu, aby členům Soudu bylo umožněno snazší pochopení řečí, je obecně vhodnější vyjadřovat se volně svými slovy na základě poznámek spíše než číst text. Od zástupců účastníků řízení je rovněž požadováno, aby v co nejvyšší možné míře zjednodušili prezentaci věci. Sled krátkých vět bude v každém případě vhodnější než dlouhý a složitý projev. Mimoto by zástupci usnadnili práci Soudu, kdyby své řeči členili a před každým rozvedením příslušné části upřesnili osnovu, podle které hodlají postupovat. Nicméně, je-li řeč připravena písemně, doporučuje se, aby byl text vypracován s ohledem na skutečnost, že má být přednesen ústně a měl by tedy co možná nejvíce odpovídat ústnímu projevu. Pro usnadnění tlumočení je žádoucí, aby zmocněnci a advokáti předem zaslali telefaxem případný text nebo písemné podklady své řeči tlumočnickému odboru telefaxem na číslo: (352) 4303-3697 nebo elektronickou poštou na adresu: interpret@curia.europa.eu. Důvěrnost předaných poznámek k řečem je zajištěna. Aby se předešlo jakémukoli nedorozumění, musí být uvedeno jméno účastníka řízení. Poznámky k řečem nejsou zakládány do soudního spisu.
17.

Pokud jde o přílohy, Soud nabádá účastníky řízení, aby pečlivě vybírali dokumenty, které mají význam pro potřeby řízení. Takovýto výběr je žádoucí vzhledem k materiálním a jazykovým omezením, se kterými se musí Soud a účastníci řízení vyrovnávat. Zejména není třeba předkládat informace, ke kterým má Soud sám přístup (např. judikatura soudů Společenství citovaná ve spisech účastníků řízení). Je nutné dodržovat následující formální požadavky: a) přílohy musí být číslovány a musí obsahovat odkaz na spis účastníka řízení, ke kterému jsou přikládány (u žaloby např. příloha „A.1, A.2“ atd.; u žalobní odpovědi „B.1, B.2“, u repliky „C.1, C.2“, u dupliky „D.1, D.2“), a pokud jsou předkládány ve vyšším počtu než tři, měly by být od sebe odděleny dělicími listy; b) přílohy musí být snadno čitelné; příloha s nedostatečnou kvalitou tisku nebude přijata; c) přílohy musí být vyhotoveny v jednacím jazyce nebo k nim musí být přiložen překlad; přílohy nesplňující tyto požadavky nemohou být v zásadě přijaty (viz článek 29 jednacího řádu, který odkazuje, pokud jde o jazykový režim, na čl. 35 odst. 3 jednacího řádu Soudu prvního stupně); podle čl. 8 odst. 5 pokynů pro vedoucího soudní kanceláře Soudu pro veřejnou službu je možné se od tohoto pravidla odchýlit pouze v řádně odůvodněných případech; d) přílohy musí být uvedeny seznamem příloh, ve kterém se pro každou z nich uvede číslo (např. „A.1“), údaj o povaze přílohy (např. „dopis ze dne … od pana X adresovaný paní Z“), údaj o stránce nebo odstavci žaloby, kde je tato přílohy zmíněna (např. „str. 7, odst. 17“), počet jejích stran a číslo stránky v souvislém číslování, kterou příloha začíná; příklad seznamu příloh je dostupný v rubrice „vzor žaloby“ na www.curia.europa.eu.
2)

Body 49 až 51 se mění takto: „49. V předvolání na jednání k přednesu řečí jsou účastníci informováni o případných opatřeních k organizaci jednání přijatých Soudním dvorem. Tato opatření mohou spočívat zejména v tom, že účastníci řízení jsou vyzváni, aby na jednání odpověděli na některé otázky, zaujali stanovisko k některým konkrétním bodům, soustředili svou řeč na některé stránky věci nebo na některé konkrétní otázky nebo v tom, že účastníci hájící stejný názor jsou vyzváni, aby se spolu za účelem přípravy na jednání poradili. Před začátkem jednání jsou zmocněnci nebo advokáti pozváni ke krátkému rozhovoru s příslušným soudním kolegiem o organizaci jednání. Soudce zpravodaj a generální advokát mohou při této příležitosti upřesnit body, ohledně nichž si zvláště přejí, aby byly při přednesu řečí rozvedeny. 50. Jednání se zpravidla skládá ze tří částí: přednesů řečí, otázek členů Soudního dvora a replik. Vzhledem k tomu, že se Soudní dvůr již seznámil s písemnostmi předloženými v průběhu písemné části řízení, mají přednesy řečí za cíl vyzdvihnout nebo podrobněji rozvést určité body, které účastník považuje za zvlášť významné pro rozhodnutí Soudního dvora. Přednesy se vyhýbají opakování toho, co již bylo předloženo během písemné části řízení. Připomenutí skutkového a právního rámce věci je zpravidla zbytečné. Doporučuje se uvést na počátku přednesu řeči její osnovu. Odpovědi na případné otázky, které Soudní dvůr předem položil k zodpovězení na jednání, je třeba podat při přednesech řečí. Vyzval-li Soudní dvůr osoby účastnící se jednání, aby se ve svých přednesech soustředily na určité body, nemají se účastníci věnovat jiným aspektům věci, pokud nejsou přesvědčeni, že mají zcela zvláštní význam pro rozhodnutí Soudního dvora. Účastníci, kteří ve svém vystoupení hájí podobné názory, by se měli pokud možno vyhnout opakování argumentů, které již byly při daném jednání uvedeny. Co se týče délky vystoupení, viz bod 51 níže. Otázky členů Soudního dvora mají zpravidla za cíl umožnit účastníkům, aby s ohledem na své přednesy i na dokumenty předložené během písemné části řízení vyjasnili nebo podrobněji vysvětlili určité body. Repliky mají za cíl umožnit vystoupivším účastníkům krátce reagovat – ovšem pouze v případech, kdy to považují za nezbytné – na vyjádření prezentovaná v průběhu jednání. Replika se omezí na odpověď na zmíněná vyjádření a tento rámec nesmí překročit. 51. Přednes řeči je omezen na nejvýše dvacet minut v případě jednání před plénem, velkým senátem a senátem složeným z pěti soudců a na nejvýše patnáct minut v případě jednání před senátem složeným ze tří soudců. Ve všech případech je přednes řeči vedlejšího účastníka omezen na patnáct minut. Přednes řeči je možné výjimečně prodloužit na žádost obsahující podrobné odůvodnění. Takováto žádost musí být Soudnímu dvoru doručena nejpozději dva týdny před stanoveným datem jednání. V předvolání k jednání jsou zmocněnci a advokáti vyzváni, aby informovali soudní kancelář o předpokládané délce přednesu svých řečí. Poskytnuté informace se použijí při plánování činnosti Soudního dvora a oznámenou délku přednesu řeči nelze překročit.“
3.

Pravomoci, které pracovní řád ostatních zaměstnanců ES propůjčuje orgánu oprávněnému uzavírat zaměstnanecké smlouvy, vykonává: — předsednictvo na návrh generálního tajemníka, pokud jde o dočasné zaměstnance jmenované do funkce zástupce generálního tajemníka nebo ředitele s ohledem na články 11, 17, 33 a 48 pracovního řádu ostatních zaměstnanců; předseda na návrh generálního tajemníka s ohledem na ostatní ustanovení pracovního řádu ostatních zaměstnanců; — předseda na návrh generálního tajemníka, pokud jde o dočasné zaměstnance jmenované do funkce zástupce ředitele nebo do funkce vedoucího oddělení a dočasné zaměstnance platové třídy AD14; — generální tajemník, pokud jde o dočasné zaměstnance platových tříd AD5 až AD13, kteří nevykonávají funkci vedoucího oddělení ani vyšší funkci, a pokud jde o dočasné zaměstnance ve funkční skupině asistentů; — generální tajemník, pokud jde o zvláštní poradce a smluvní zaměstnance.
16.

Do tří měsíců po přijetí usnesení Parlamentu Komise poskytuje Parlamentu písemné informace o činnosti, jež byla reakcí na konkrétní požadavky vyjádřené v usneseních Parlamentu, včetně toho, že bude informovat Parlament o situacích, kdy se nemohla řídit názory Parlamentu. Tato lhůta může být zkrácena, pokud se jedná o naléhavý požadavek. Může být prodloužena o jeden měsíc, pokud odpověď na vyjádřený požadavek vyžaduje důkladnější přípravu a tato skutečnost je řádně odůvodněna. Parlament zajistí, aby byl orgán o této skutečnosti řádně informován. Parlament bude usilovat o to, aby nebyly kladeny otázky k ústnímu nebo písemnému zodpovězení v záležitostech, ke kterým již Komise vyjádřila svůj postoj prostřednictvím písemného sdělení o dalším postupu. Komise se zavazuje, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o žádost o předložení návrhu podle článku 225 Smlouvy o fungování EU (zpráva z legislativního podnětu), do tří měsíců po přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání. Nejpozději do jednoho roku Komise předloží legislativní návrh nebo tento návrh začlení do svého pracovního programu na následující rok. Pokud Komise návrh nepředloží, sdělí Parlamentu podrobně své důvody. Komise se rovněž zavazuje k úzké a včasné spolupráci s Parlamentem ohledně jakékoli žádosti z legislativního podnětu, která by vycházela z iniciativ občanů. Na postup udělování absolutoria se vztahují zvláštní ustanovení bodu 31.
—

dosavadní odstavec 2 se označuje jako odstavec 3, který zní takto: „Úřední hodiny soudní kanceláře: — dopoledne, v pondělí až pátek od 9:30 do 12 hodin, — odpoledne, v pondělí až čtvrtek od 14:30 do 17:30 hodin a v pátek od 14:30 do 16:30 hodin. Během soudních prázdnin stanovených v čl. 34 odst. 1 jednacího řádu je soudní kancelář v pátek odpoledne zavřena. Půl hodiny před začátkem jednání je soudní kancelář otevřena pro zástupce účastníků řízení předvolané k tomuto jednání.“;
14.

Sítě, platformy nebo jiné druhy kolektivní činnosti bez právního statusu či právní subjektivity, které však jsou de facto zdrojem organizovaného vlivu a zapojují se do činností spadajících do působnosti rejstříku, by se měly zapsat do rejstříku. V takovém případě by měli členové těchto uskupení určit jednoho ze svých řad jako kontaktní osobu odpovědnou za vztahy se správou rejstříku.
23.

Pokud jde o přílohy, vybírají účastníci řízení s ohledem na materiální a jazyková omezení, se kterými se musí Soud a účastníci řízení vyrovnávat, pečlivě dokumenty, které mají význam pro potřeby řízení. Zejména není třeba předkládat informace, ke kterým má Soud sám přístup (např. judikatura soudů Evropské unie citovaná v podáních). Je nutné dodržovat následující formální požadavky: a) přílohy musí být číslovány a musí obsahovat odkaz na spis účastníka řízení, ke kterému jsou přikládány (u žaloby např. příloha „A.1, A.2“ atd.; u žalobní odpovědi „B.1, B.2“, u repliky „C.1, C.2“, u dupliky „D.1, D.2“), a pokud jsou předkládány ve vyšším počtu než tři, měly by být od sebe odděleny dělicími listy; b) přílohy musí být snadno čitelné; příloha s nedostatečnou kvalitou tisku nebude přijata; c) přílohy musí být vyhotoveny v jednacím jazyce nebo k nim musí být přiložen překlad; přílohy nesplňující tyto požadavky nemohou být v zásadě přijaty (viz článek 29 jednacího řádu, který odkazuje, pokud jde o jazykový režim, na čl. 35 odst. 3 jednacího řádu Tribunálu). Podle čl. 8 odst. 5 pokynů pro vedoucího soudní kanceláře je možné se od tohoto pravidla odchýlit pouze v řádně odůvodněných případech; d) přílohy musí být uvedeny seznamem příloh, ve kterém se pro každou z nich uvede číslo (např. „A.1“), údaj o povaze přílohy (např. „dopis ze dne… od pana X adresovaný paní Z“), údaj o straně a odstavci žaloby, kde je tato příloha zmíněna (např. „s. 7 odst. 17“), počet jejích stran a číslo strany v souvislém číslování, na kterém příloha začíná; příklad seznamu příloh je dostupný v rubrice „Vzor žaloby“ na www.curia.europa.eu; e) přílohy žaloby podané prostřednictvím aplikace e-Curia musí být obsaženy v jednom nebo několika souborech oddělených od souboru, který obsahuje žalobu. Jeden soubor může v zásadě obsahovat všechny přílohy. Není žádoucí vytvářet zvláštní soubor pro každou přílohu; f) přílohy k žalobě podané prostřednictvím aplikace e-Curia, zmíněné v textu této žaloby, jejichž povaha brání jejich podání prostřednictvím aplikace e-Curia, mohou být zaslány odděleně v souladu s čl. 43 odst. 1 jednacího řádu za podmínky, že tyto přílohy budou zmíněny v seznamu příloh žaloby podané prostřednictvím aplikace e-Curia. V seznamu příloh musí být označeny přílohy, které budou podány odděleně. Tyto přílohy musí být do soudní kanceláře doručeny nejpozději do deseti dnů po podání žaloby prostřednictvím aplikace e-Curia.