6.

Příloha VI se mění takto: a) Oddíl „E. ESTONSKO“ se nahrazuje tímto: „E. ESTONSKO Pro účely výpočtu rodičovské dávky se má za to, že doba zaměstnání v jiném členském státě než v Estonsku vychází ze stejné průměrné částky sociální daně, jako je částka placená během doby zaměstnání v Estonsku, přičemž se tyto doby zaměstnání sčítají. Pokud byla osoba během referenčního roku zaměstnána pouze v jiném členském státě, považuje se za výchozí částku pro výpočet dávky průměrná sociální daň zaplacená v Estonsku v období mezi referenčním rokem a mateřskou dovolenou.“ b) V oddílu „Q. NIZOZEMSKO“ se bod 1 nahrazuje tímto: „1. Zdravotní pojištění a) Pokud jde o nárok na věcné dávky podle nizozemských právních předpisů, rozumějí se osobami majícími nárok na věcné dávky pro účely provádění kapitol 1 a 4 hlavy III tohoto nařízení: i) osoby, které jsou podle článku 2 Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) povinny se nechat pojistit u zdravotní pojišťovny, a ii) pokud již nejsou zahrnuty do bodu i), osoby, které mají bydliště v jiném členském státě a které mají podle tohoto nařízení nárok na zdravotní péči ve státě svého bydliště, avšak náklady hradí Nizozemsko. b) Osoby uvedené v písm. a) bodě i) se musí, v souladu s ustanoveními Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění), nechat pojistit u zdravotní pojišťovny a osoby uvedené v písm. a) bodě ii) se musí zaregistrovat u College voor zorgverzekeringen (Výbor pro zdravotní pojištění). c) Ustanovení Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) a Algemene wet bijzondere ziektekosten (zákon o zvláštních lékařských výdajích) týkající se povinnosti platit příspěvky se vztahují na osoby uvedené pod písmenem a) a jejich rodinné příslušníky. Co se týče rodinných příslušníků, příspěvky se vybírají od osoby, od které se odvozuje nárok na zdravotní péči. d) Ustanovení Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) týkající se pozdního pojištění se přiměřeně použijí v případě pozdního zaregistrování osob uvedených v písm. a) bodě ii) u College voor zorgverzekeringen (Výbor pro zdravotní pojištění) . e) Osoby, které mají dle právních předpisů jiného členského státu než Nizozemska nárok na věcné dávky a mají bydliště nebo dočasně pobývají v Nizozemsku, mají nárok na věcné dávky v souladu s přístupem uplatňovaným vůči pojištěným osobám v Nizozemsku ze strany instituce v místě bydliště nebo místě pobytu, s ohledem na čl. 11 odst. 1, 2 a 3 a čl. 19 odst. 1 Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění), stejně jako na věcné dávky poskytované podle Algemene wet bijzondere ziektekosten (zákon o obecném pojištění proti zvláštním lékařským výdajům). f) Pro účely článků 27 až 34 tohoto nařízení jsou následující důchody považovány za důchody splatné podle právních předpisů uvedených v písmenu b) (invalidní) a c) (starobní) prohlášení Nizozemského království podle článku 5 tohoto nařízení: — důchody přiznané podle zákona ze dne 6. ledna 1966 o důchodech pro státní zaměstnance a pozůstalé po nich (Algemene burgerlijke pensioenwet) (nizozemský zákon o důchodech pro státní zaměstnance); — důchody přiznané podle zákona ze dne 6. října 1966 o důchodech pro vojáky z povolání a pozůstalé po nich (Algemene militaire pensioenwet) (zákon o vojenských důchodech); — důchody přiznané podle zákona ze dne 15. února 1967 o důchodech pro zaměstnance Nizozemských drah (NV Nederlandse Spoorwegen) a pozůstalé po nich (Spoorwegpensioenwet) (zákon o důchodech na drahách); — důchody přiznané podle Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (nařízení o pracovním řádu nizozemských drah); — dávky přiznané osobám v důchodu před dosažením důchodového věku 65 let v rámci důchodového systému určeného k poskytování pomoci ve stáří bývalým pracovníkům nebo dávky poskytované v případě předčasného odchodu z trhu práce v rámci systému zřízeného státem nebo v rámci kolektivní dohody pro osoby ve věku 55 let a více; — dávky vyplácené vojenskému personálu a státním úředníkům v souladu s režimem platným pro případy propouštění zaměstnanců z důvodu nadstavu, odchodu z aktivní služby do starobního důchodu a předčasného odchodu do důchodu; g) Pro účely kapitol 1 a 4 hlavy III tohoto nařízení se náhrada bez nároku podle nizozemského systému v případě omezeného využívání zdravotnických zařízení považuje za hotovostní dávku v nemoci.“ c) V oddílu „W. FINSKO“ se zrušují body 1 a 2 a vkládá se tento bod, který zní: „1. Pokud se uplatňuje čl. 46 odst. 2 písm. a) pro účely výpočtu výdělku za započítané období podle finských právních předpisů o důchodech závislých na výdělku a pokud jsou doby důchodového pojištění dané osoby u části referenční doby podle finských právních předpisů založeny na zaměstnání v jiném členském státě, rovná se výdělek za započítané období součtu výdělků získaných během části referenční doby ve Finsku vydělenému počtem měsíců, jež byly během referenční doby dobou pojištění ve Finsku.“ Body 3, 4 a 5 se přečíslují na body 2, 3 a 4. d) Oddíl „X. ŠVÉDSKO“ se mění takto: i) Bod 1 se zrušuje. ii) Bod 2 se nahrazuje tímto: „1. Ustanovení tohoto nařízení o sčítání dob pojištění nebo délky pobytu se nevztahují na přechodná ustanovení švédských právních předpisů o nároku na minimální důchod osob narozených v roce 1937 či dříve majících přede dnem podání žádosti o důchod po stanovenou dobu bydliště ve Švédsku (zákon 2000:798).“ iii) Bod 3 se nahrazuje tímto: „2. Pro účely výpočtu předpokládaného příjmu pro stanovení podpory v nemoci závislé na příjmu a podpory při neschopnosti pracovat závislé na příjmu v souladu s kapitolou 8 Lag (1962:381) om allmän försäkring (zákon o obecném pojištění) platí: a) Pokud pojištěná osoba podléhá během referenční doby rovněž právním předpisům jednoho či více jiných členských států, protože vykonávala činnost jako zaměstnaná osoba či osoba samostatně výdělečně činná, považuje se příjem v dotčeném členském státu/dotčených členských státech za rovnocenný průměrnému hrubému příjmu pojištěné osoby ve Švédsku dosaženému během části referenční doby strávené ve Švédsku, který se vypočítá tak, že se výdělek získaný ve Švédsku vydělí počtem let, v jejichž rámci byl dosažen. b) Pokud se dávky vypočítávají podle článku 40 tohoto nařízení a osoby nejsou pojištěny ve Švédsku, stanoví se referenční doba podle kapitoly 8 odst. 2 a 8 výše uvedeného zákona, jako kdyby daná osoba ve Švédsku pojištěna byla. Pokud dotčená osoba nemá podle zákona o starobních důchodech závislých na příjmu (1998:674) během této doby žádný příjem zakládající nárok na důchod, je dovoleno, aby referenční doba započala od dřívějšího okamžiku, kdy pojištěná osoba měla příjem z výdělečné činnosti ve Švédsku.“ iv) Bod 4 se nahrazuje tímto: „3. a) Pro účely výpočtu pomyslného důchodového pozůstalostního jmění pro stanovení pozůstalostního důchodu závislého na příjmu (zákon 2000:461) se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání nároku na důchod za alespoň tři roky z pěti kalendářních let bezprostředně předcházejících smrti dané osoby (referenční doba), zohledňují se rovněž doby pojištění splněné v jiném členském státu, jako kdyby byly splněny ve Švédsku. Má se za to, že doby pojištění splněné v jiných členských státech vycházejí z průměrného švédského základu pro důchod. Pokud se u dotčené osoby za základ pro důchod počítá pouze jeden rok ve Švédsku, má se za to, že každá doba pojištění v jiném členském státě představuje stejnou hodnotu. b) Pro účely výpočtu pomyslných důchodových kreditů pro stanovení vdovského důchodu v souvislosti se smrtí, která nastala dne 1. ledna 2003 či později, se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání důchodových kreditů za alespoň dva roky ze čtyř let bezprostředně předcházejících smrti pojištěné osoby (referenční doba) a doby pojištění byly během referenční doby splněny v jiném členském státě, má za to, že jsou tyto roky založeny na stejných důchodových kreditech jako švédský rok.“