Úřední věstník L 056 , 04/03/1968 S. 0001 - 0007

Finské zvláštní vydání: Kapitola 1 Svazek 1 S. 0039

Dánské zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1968(I) S. 0030

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 1 Svazek 1 S. 0039

Anglické zvláštní vydání: Řada I Kapitola 1968(I) S. 0030

Řecké zvláštní vydání: Kapitola 01 Kapitola 1 Svazek 1 S. 0108

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 01 Svazek 1 S. 0129

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 01 Svazek 1 S. 0129



Služební řád Poznámka K ČÁSTEM I A II [1] Tento dokument je konsolidovaným zněním služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství [2] platného ode dne 5. března 1968, jak stanoví články 2 a 3 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968 (Úřední věstník Evropských společenství L 56, 4.3.1968 – zvláštní vydání 1968, 1. prosince 1972), a následujících nařízení, kterými se mění uvedené nařízení. Konsolidované znění bylo vytvořeno pouze pro informativní účely a není právně závazné. [3] Čísla v závorkách vedle některých článků odpovídají číslům uvedeným níže a odkazují na nařízení, kterými byly dotyčné články pozměněny. (1) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2278/69 (Úř. věst. L 289, 17.11.1969, s. 1) (2) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 95/70 (Úř. věst. L 15, 21.1.1970, s. 1) (3) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 96/70 (Úř. věst. L 15, 21.1.1970, s. 4) (4) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 16/71 (Úř. věst. L 5, 7.1.1971, s. 1) (5) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2653/71 (Úř. věst. L 276, 16.12.1971, s. 1) (6) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2654/71 (Úř. věst. L 276, 16.12.1971, s. 6) (7) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 1369/72 (Úř. věst. L 149, 1.7.1972, s. 1) (8) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 1473/72 (Úř. věst. L 160, 16.7.1972, s. 1) (9) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2647/72 (Úř. věst. L 283, 20.12.1972, s. 1) (10) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 558/73 (Úř. věst. L 55, 28.2.1973, s. 1) (11) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2188/73 (Úř. věst. L 223, 11.8.1973, s. 1) (12) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2/74 (Úř. věst. L 2, 3.1.1974, s. 1) (13) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3191/74 (Úř. věst. L 341, 20.12.1974, s. 1) (14) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 711/75 (Úř. věst. L 71, 20.3.1975, s. 1) (15) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 1009/75 (Úř. věst. L 98, 19.4.1975, s. 1) (16) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 1601/75 (Úř. věst. L 164, 27.6.1975, s. 1) (17) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2577/75 (Úř. věst. L 263, 11.10.1975, s. 1) (18) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2615/76 (Úř. věst. L 299, 29.10.1976, s. 1) (19) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3177/76 (Úř. věst. L 359, 30.12.1976, s. 1) (20) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3178/76 (Úř. věst. L 359, 30.12.1976, s. 9) (21) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 1376/77 (Úř. věst. L 157, 28.6.1977, s. 1) (22) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2687/77 (Úř. věst. L 314, 8.12.1977, s. 1) (23) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2859/77 (Úř. věst. L 330, 23.12.1977, s. 1) (24) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 912/78 (Úř. věst. L 119, 3.5.1978, s. 1) (25) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 914/78 (Úř. věst. L 119, 3.5.1978, s. 8) (26) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2711/78 (Úř. věst. L 328, 23.11.1978, s. 1) (27) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3084/78 (Úř. věst. L 369, 29.12.1978, s. 1) (28) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3085/78 (Úř. věst. L 369, 29.12.1978, s. 6) (29) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2955/79 (Úř. věst. L 336, 29.12.1979, s. 1) (30) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 160/80 (Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 1) (31) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 161/80 (Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 5) (32) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 187/81 (Úř. věst. L 21, 24.1.1981, s. 18) a nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 397/81 (Úř. věst. L 46, 19.2.1981, s. 1) (33) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2780/81 (Úř. věst. L 271, 26.9.1981, s. 1) (34) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3821/81 (Úř. věst. L 386, 31.12.1981, s. 1) (35) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 371/82 (Úř. věst. L 47, 19.2.1982, s. 8) (36) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 372/82 (Úř. věst. L 47, 19.2.1982, s. 13) (37) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3139/82 (Úř. věst. L 331, 26.11.1982, s. 1) (38) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 440/83 (Úř. věst. L 53, 26.2.1983, s. 1) (39) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 1819/83 (Úř. věst. L 180, 5.7.1983, s. 1) (40) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2074/83 (Úř. věst. L 203, 27.7.1983, s. 1) (41) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3647/83 (Úř. věst. L 361, 24.12.1983, s. 1) (42) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 419/85 (Úř. věst. L 51, 21.2.1985, s. 1) (43) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 420/85 (Úř. věst. L 51, 21.2.1985, s. 6) (44) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 1578/85 (Úř. věst. L 154, 13.6.1985, s. 1) (45) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 1915/85 (Úř. věst. L 180, 12.7.1985, s. 3) (46) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 (Úř. věst. L 265, 8.10.1985, s. 1) (47) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3580/85 (Úř. věst. L 343, 20.12.1985, s. 1) (48) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3855/86 (Úř. věst. L 359, 19.12.1986, s. 1) (49) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3856/86 (Úř. věst. L 359, 19.12.1986, s. 5) (50) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 793/87 (Úř. věst. L 79, 21.3.1987, s. 1) (51) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3019/87 (Úř. věst. L 286, 9.10.1987, s. 3) (52) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3212/87 (Úř. věst. L 307, 29.10.1987, s. 1) (53) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3784/87 (Úř. věst. L 356, 18.12.1987, s. 1) (54) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2338/88 (Úř. věst. L 204, 29.7.1988, s. 1) (55) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2339/88 (Úř. věst. L 204, 29.7.1988, s. 5) (56) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3982/88 (Úř. věst. L 354, 22.12.1988, s. 1) (57) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 2187/89 (Úř. věst. L 209, 21.7.1989, s. 1) (58) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3728/89 (Úř. věst. L 364, 14.12.1989, s. 1) (59) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2258/90 (Úř. věst. L 204, 2.8.1990, s. 1) (60) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3736/90 (Úř. věst. L 360, 22.12.1990, s. 1) (61) Nařízení (EHS) č. 2232/91 (Úř. věst. L 204, 22.7.1991, s. 1) (62) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3830/91 (Úř. věst. L 361, 31.12.1991, s. 1) (63) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3831/91 (Úř. věst. L 361, 31.12.1991, s. 7) (64) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3832/91 (Úř. věst. L 361, 31.12.1991, s. 9) (65) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3833/91 (Úř. věst. L 361, 31.12.1991, s. 10) (66) Nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 3834/91 (Úř. věst. L 361, 31.12.1991, s. 13) (67) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 571/92 (Úř. věst. L 62, 7.3.1992, s. 1) (68) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3761/92 (Úř. věst. L 383, 29.12.1992, s. 1) (69) Nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 3947/92 (Úř. věst. L 404, 31.12.1992, s. 1) (70) Nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3608/93 (Úř. věst. L 328, 29.12.1993, s. 1) (71) Nařízení (ESUO, ES, Euratom) č. 3161/94 (Úř. věst. L 335, 23.12.1994, s. 1) ve znění nařízení (ES, Euratom, ESUO) č. 1197/95 (Úř. věst. L 119, 30.5.1995, s. 1) (72) Nařízení (ESUO, ES, Euratom) č. 2963/95 (Úř. věst. L 310, 22.12.1995, s. 1) (73) Nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 1354/96 (Úř. věst. L 175, 13.7.1996, s. 1) (74) Nařízení (Euratom, ESUO, ES) č. 2485/96 (Úř. věst. L 338, 28.12.1996, s. 1) (75) Nařízení (ESUO, ES, Euratom) č. 2192/97 (Úř. věst. L 301, 5.11.1997, s. 5) (76) Nařízení (ESUO, ES, Euratom) č. 2591/97 (Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 1) (77) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 781/98 (Úř. věst. L 113, 15.4.1998, s. 4) (78) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2458/98 (Úř. věst. L 307, 17.11.1998, s. 1) (79) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2594/98 (Úř. věst. L 325, 3.12.1998, s. 1) (80) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2762/98 (Úř. věst. L 346, 22.12.1998, s. 1) (81) Sdělení Komise ostatním orgánům č. 1999/C 60/09 o přepočtu částek stanovených služebním řádem na eura (Úř. věst. C 60, 3.2.1999, s. 11) (82) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 620/1999 (Úř. věst. L 78, 24.3.1999, s. 1) (83) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 1238/1999 (Úř. věst. L 150, 17.6.1999, s. 1) (84) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2700/1999 (Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s. 1) (85) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 212/2000 (Úř. věst. L 24, 29.1.2000, s. 1) (86) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 628/2000 (Úř. věst. L 76, 25.3.2000, s. 1) (87) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2804/2000 (Úř. věst. L 326, 22.12.2000, s. 3) (88) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2805/2000 (Úř. věst. L 326, 22.12.2000, s. 7) (89) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 1986/2001 (Úř. věst. L 271, 12.10.2001, s. 1) (90) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 2581/2001 (Úř. věst. L 345, 29.12.2001, s. 1) (91) Nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 490/2002 (Úř. věst. L 77, 20.3.2002, s. 1) (92) Nařízení (ES, Euratom) č. 2265/2002 (Úř. věst. L 347, 20.12.2002, s. 1) [4] [1] Toto kompendium bylo připraveno útvarem Komise pro služební řád. Jakékoliv připomínky k tomuto dokumentu lze zaslat e-mailem na adresu ADMIN-QUICK-WAY@cec.eu.int. [2] Tento služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců nahradil služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii stanovený nařízením Rady (EHS) č. 31 a (ESAE) č. 11 ze dne 18. 12. 1961 (Úř. věst. 45, 14.6.1962 – zvláštní vydání 1959-62, listopad 1972) a služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropského společenství uhlí a oceli. [3] Konsolidace právních nástrojů nemá postavení právního předpisu, pokud nebyla vydána orgánem, který přijal původní právní předpisy. Vzhledem k tomu, že konsolidované znění nařízení Rady obsažených v tomto kompendiu bylo vydáno Komisí, musí být v případě soudního sporu citováno příslušné nařízení Rady původně vyhlášené v Úředním věstníku, a nikoliv toto konsolidované znění.Kompendium však přesto bylo připraveno velmi pečlivě a s vírou, že se stane cenným zdrojem informací a užitečným pracovním nástrojem. [4] Toto kompendium bylo připraveno útvarem Komise pro služební řád. Jakékoliv připomínky k tomuto dokumentu lze zaslat e-mailem na adresu ADMIN-QUICK-WAY@cec.eu.int. -------------------------------------------------- I Služební řád úředníků Evropských společenství Hlava I: Obecná ustanovení Hlava II: Práva a povinnosti úředníků Hlava III: Služební zařazení úředníků Kapitola 1: Přijímání Kapitola 2: Správní postavení Oddíl 1: Činná služba Oddíl 2: Dočasné přidělení Oddíl 3: Pracovní volno z osobních důvodů Oddíl 4: Dočasná výslužba Oddíl 5: Volno z důvodu vojenské služby Kapitola 3: Posudky, postup do vyššího stupně a povýšení Kapitola 4: Skončení služebního poměru Oddíl 1: Odstoupení Oddíl 2: Nucené odstoupení Oddíl 3: Propuštění ze služebních důvodů Oddíl 4: Propuštění pro nezpůsobilost Oddíl 5: Odchod do důchodu Oddíl 6: Čestné postavení Hlava IV: Pracovní podmínky úředníků Kapitola 1: Pracovní doba Kapitola 2: Dovolená Kapitola 3: Veřejné svátky Hlava V: Příjmy a sociální zabezpečení úředníků Kapitola 1: Odměna a náhrada výdajů Oddíl 1: Odměna Oddíl 2: Náhrada výdajů Kapitola 2: Dávky sociálního zabezpečení Kapitola 3: Důchody Kapitola 4: Vracení přeplatků Kapitola 5: Postoupení práv na Společenství Hlava VI: Disciplinární opatření Hlava VII: Opravné prostředky Hlava VIII: Zvláštní ustanovení pro úředníky v oblasti vědeckých nebo technických služeb Společenství Hlava VIIIA: Zvláštní předpisy a výjimky pro úředníky vykonávající služební povinnosti ve třetích zemích Hlava IX: Přechodná a závěrečná ustanovení Kapitola 1: Přechodná ustanovení Kapitola 2: Závěrečná ustanovení Příloha I: Přehled pracovních míst a odpovídajících služebních zařazení A. Přehled druhů pracovních míst a odpovídajících služebních zařazení v každé kategorii a v jazykové službě stanovené v čl. 5 odst. 4 služebního řádu B. Přehled druhů pracovních míst a odpovídajících služebních zařazení úředníků v oblasti vědeckých a technických služeb Společenství stanovené v článku 92 služebního řádu Příloha II: Složení a podrobnosti činnosti subjektů stanovených v článku 9 služebního řádu Oddíl 1: Výbor zaměstnanců Oddíl 2: Smíšený výbor Oddíl 3: Disciplinární komise Oddíl 4: Výbor pro otázky invalidity Oddíl 5: Zpravodajský výbor Příloha III Výběrová řízení Příloha IV Postup při přiznávání příspěvků stanovených v článcích 41 a 50 služebního řádu Příloha IVa Poloviční pracovní úvazek Příloha V Dovolená Oddíl 1: Dovolená za kalendářní rok Oddíl 2: Mimořádné volno Oddíl 3: Doba na cestu Příloha VI Náhradní volno a odměna za práci přesčas Příloha VII Odměna a náhrada výdajů Oddíl 1: Rodinné přídavky Oddíl 2: Příspěvek za práci v zahraničí Oddíl 2a: Paušální příspěvek Oddíl 2b: Příspěvek za výuku Oddíl 3: Náhrada výdajů A. Příspěvek na zařízení B. Příspěvek na znovuusídlení C. Cestovní výdaje D. Stěhovací výdaje E. Denní příspěvek F. Výdaje při služební cestě G. Paušální náhrada výdajů Oddíl 4: Výplata splatných částek Příloha VIII Důchodový systém Kapitola 1: Obecná ustanovení Kapitola 2: Starobní důchod a odchodné Oddíl 1: Starobní důchod Oddíl 2: Odchodné Kapitola 3: Invalidní důchod Kapitola 4: Pozůstalostní důchod Kapitola 5: Prozatímní důchody Kapitola 6: Zvýšení důchodů s ohledem na vyživované děti Kapitola 7 Oddíl 1: Financování důchodového systému Oddíl 2: Stanovení nároků úředníků Oddíl 3: Výplata dávek Kapitola 8: Přechodná ustanovení Příloha IX Disciplinární řízení Příloha X Zvláštní předpisy a výjimky pro úředníky vykonávající služební povinnosti ve třetích zemích Kapitola 1: Obecná ustanovení Kapitola 2: Povinnosti úředníků Kapitola 3: Pracovní podmínky úředníků Kapitola 4: Příjmy a sociální zabezpečení úředníků Oddíl 1: Příjmy a rodinné přídavky Oddíl 2: Pravidla pro náhradu výdajů Oddíl 3: Dávky sociálního zabezpečení Kapitola 5: Disciplinární řízení Kapitola 6: Přechodná ustanovení Příloha XI Prováděcí pravidla k článkům 64 a 65 služebního řádu Kapitola 1: Roční přezkoumání odměn Oddíl 1: Rozhodující faktory pro stanovení ročních úprav Oddíl 2: Opatření pro roční úpravy odměn Kapitola 2: Prozatímní úpravy odměn Kapitola 3: Země s vysokou mírou inflace Kapitola 4: Stanovení koeficientů Kapitola 5: Doložka o výjimce Kapitola6: Úloha Statistického úřadu Evropských společenství a vztahy s národními statistickými úřady členských států Kapitola 7: Závěrečné ustanovení a doložka o přezkumu Hlava I: Obecná ustanovení Článek 1 (21) (73) Pro účely tohoto služebního řádu se "úředníkem Společenství" rozumí jakákoli osoba, která byla jmenována za podmínek stanovených tímto služebním řádem na místo zaměstnance jednoho z orgánů Společenství na základě úřední listiny vydané orgánem uvedeného orgánu oprávněným ke jmenování. Není-li stanoveno jinak, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů a ombudsman Evropské unie jsou pro účely tohoto služebního řádu považováni za orgány Společenství. Článek 1a (77) 1. Úředníci mají při uplatňování tohoto služebního řádu nárok na rovné zacházení bez přímé či nepřímé diskriminace na základě rasy, politického, filozofického nebo náboženského přesvědčení, pohlaví nebo sexuální orientace, aniž jsou dotčena příslušná ustanovení vyžadující zvláštní rodinný stav. 2. Za účelem zajištění úplné rovnosti mezi muži a ženami v pracovním životě nebrání zásada rovného zacházení orgánu zachovat nebo zavést opatření poskytující zvláštní výhody pro usnadnění profesní činnosti méně zastoupeného pohlaví nebo pro předcházení či vyrovnávání nevýhod v profesní kariéře. 3. Orgány vymezí společnou dohodou po projednání s výborem pro služební řád opatření a akce na podporu rovných příležitostí pro muže a ženy v oblastech, na které se vztahuje služební řád, a přijmou vhodná ustanovení zejména k nápravě skutečných nerovností, které omezují příležitosti žen v těchto oblastech. Článek 2 (69) (73) Každý orgán stanoví, kdo v jeho rámci vykonává pravomoci přiznané orgánu oprávněnému ke jmenování tímto služebním řádem. Orgány, které vykonávají ve vztahu k úředníkům Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a k sekretariátu ombudsmana Evropské unie pravomoci přiznané služebním řádem orgánům oprávněným ke jmenování, stanoví jednací řády těchto výborů a ombudsmana. Dva nebo několik orgánů Společenství se však mohou dohodnout, že svěří výkon pravomocí přiznaných orgánu oprávněnému ke jmenování v oblasti jmenování úředníků a systémů sociálního a důchodového zabezpečení některému z nich nebo společnému orgánu. Článek 3 Jmenovací listina úředníka stanoví den, kterým jmenování nabývá účinku; tomuto dni nesmí předcházet den, kdy se úředník ujímá svých služebních povinností. Článek 4 Žádné jmenování nebo povýšení se neprovádí z jiných důvodů než z důvodu obsazení volného pracovního místa za podmínek stanovených tímto služebním řádem. Jakmile orgán oprávněný ke jmenování rozhodne o obsazení volného pracovního místa, uvědomí o tom úředníky uvedeného orgánu. Není-li možné obsadit volné pracovní místo převedením, povýšením nebo vnitřním výběrovým řízením, uvědomí se o něm úředníci tří Evropských společenství. Článek 5 (8) 1. Pracovní místa, na která se vztahuje tento služební řád, se třídí podle povahy a významu odpovídajících služebních povinností do čtyř kategorií označovaných v sestupném pořadí A, B, C a D. Kategorie A zahrnuje osm platových tříd rozdělených podle služebních zařazení, obvykle zahrnujících dvě platové třídy a odpovídajících vedoucím a poradním funkcím, které vyžadují vysokoškolské vzdělání nebo odpovídající odbornou praxi. Kategorie B zahrnuje pět platových tříd rozdělených podle služebních zařazení, obvykle zahrnujících dvě platové třídy a odpovídajících výkonným funkcím, které vyžadují vyšší odborné vzdělání nebo odpovídající odbornou praxi. Kategorie C zahrnuje pět platových tříd rozdělených podle služebních zařazení, obvykle zahrnujících dvě platové třídy a odpovídajících nižším úřednickým funkcím, které vyžadují středoškolské vzdělání nebo odpovídající odbornou praxi. Kategorie D zahrnuje čtyři platové třídy rozdělené podle služebních zařazení, obvykle zahrnujících dvě platové třídy a odpovídajících manuálním povoláním nebo službám, které vyžadují základní vzdělání, případně doplněné technickým školením. Za podmínek stanovených pro přezkoumání tohoto služebního řádu a odchylně od výše uvedených ustanovení mohou však být pracovní místa ze stejného profesního oboru uspořádána do skupin zahrnujících několik platových tříd v rámci jedné nebo více dříve uvedených kategorií. 2. Pracovní místa překladatelů a tlumočníků jsou sdružena v rámci jazykové služby označené písmeny L/A, která se skládá ze šesti platových tříd odpovídajících platovým třídám 3 až 8 kategorie A a je rozdělena do služebních zařazení obvykle zahrnujících dvě platové třídy. 3. Pro úředníky patřící do téže kategorie nebo se stejným služebním zařazením platí stejné podmínky pro přijetí a služební postup. 4. Tabulka druhů pracovních míst a odpovídajících služebních zařazení je uvedena v příloze I. Na základě této tabulky a po projednání s výborem pro služební řád uvedeném v článku 10 vymezí každý orgán povinnosti a pravomoci spojené s každým druhem pracovního místa. Článek 6 Seznam pracovních míst přiložený k rozpočtu každého orgánu udává pro každou kategorii a službu počet pracovních míst v každé platové třídě pro každé služební zařazení. Článek 7 (8) 1. Orgán oprávněný ke jmenování přidělí prostřednictvím jmenování nebo přeložení, pouze v zájmu služby a bez ohledu na státní příslušnost, každého úředníka na místo v kategorii nebo službu odpovídající jeho platové třídě. Úředník může požádat o přeložení v rámci svého orgánu. 2. Úředník může být vyzván, aby dočasně nastoupil na pracovní místo v rámci služebního zařazení v jeho kategorii nebo službě, které je vyšší než jeho skutečné služební zařazení. Od počátku čtvrtého měsíce tohoto přechodného pracovního umístění obdrží vyrovnávací příspěvek rovnající se rozdílu mezi odměnou připadající pro jeho platovou třídu a stupeň a odměnou, která by mu náležela v platové třídě, do které by byl zařazen, kdyby byl jmenován do služebního zařazení, které přechodně vykonává. Trvání přechodného pracovního umístění nepřesáhne jeden rok, ledaže toto umístění slouží, přímo nebo nepřímo, k nahrazení pracovníka, který je ve služebním zájmu přeřazen na jiné místo, povolán k výkonu vojenské služby nebo dlouhodobě nepřítomen z důvodu nemoci. Článek 8 Úředník přeřazený do jiného orgánu Evropských společenství může po uplynutí šesti měsíců požádat o převedení do uvedeného orgánu. Souhlasí-li domovský orgán i orgán, ke kterému byl úředník služebně přidělen, s převedením, má se za to, že úředník byl po celé trvání své služby ve Společenství zařazen do uvedeného orgánu. Na základě tohoto převedení neobdrží žádný finanční příspěvek stanovený tímto služebním řádem pro případ skončení služebního poměru úředníka u některého z orgánů Společenství. Zahrnuje-li toto rozhodnutí přiznání vyšší platové třídy než v domovském orgánu, považuje se za služební povýšení; takové rozhodnutí může být učiněno pouze v souladu s článkem 45. Článek 9 (69) 1. Zřizuje se a) v rámci každého orgánu: - výbor zaměstnanců, případně rozdělený na oddělení pro různá místa zaměstnání, - jeden nebo více smíšených výborů, podle počtu úředníků v místech zaměstnání, - jedna nebo více disciplinárních komisí, podle počtu úředníků v místech zaměstnání, - popřípadě zpravodajský výbor; b) pro Společenství: - výbor pro otázky invalidity, které vykonávají funkce stanovené tímto služebním řádem. 1a. K provádění některých ustanovení tohoto služebního řádu může být zřízen smíšený výbor společný pro dva nebo více orgánů. 2. Složení a podrobnosti činnosti těchto subjektů stanoví každý orgán v souladu s přílohou II. Seznam členů těchto subjektů se zveřejní v Měsíčníku zaměstnanců Společenství. 3. Výbor zaměstnanců zastupuje zájmy zaměstnanců vůči jejich orgánu a udržuje nepřetržité spojení mezi orgánem a zaměstnanci. Tím, že poskytuje prostor k vyjádření stanoviska zaměstnanců, přispívá k hladkému fungování služby. Upozorňuje příslušné subjekty orgánu na jakékoli obtíže obecného významu, které se týkají výkladu a použití tohoto služebního řádu. Může být konzultován v případě jakýchkoli obtíží tohoto druhu. Výbor předkládá příslušným subjektům orgánu návrhy týkající se organizace a činnosti služby a návrhy na zlepšení pracovních podmínek zaměstnanců nebo obecných životních podmínek. Výbor se podílí na řízení a kontrole subjektů sociální péče zřízených orgánem v zájmu jeho zaměstnanců. Se souhlasem orgánu může zřizovat služby takové povahy. 4. Navíc k funkcím stanoveným tímto služebním řádem mohou být smíšený výbor nebo výbory konzultovány orgánem oprávněným ke jmenování nebo výborem zaměstnanců k problémům obecné povahy, které považují za vhodné k předložení. 5. Stanovisko zpravodajského výboru se vyžaduje: a) při skončení zkušební doby; b) při propuštění z důvodu nezpůsobilosti a c) při výběru zaměstnanců, kterých se týká snížení počtu zaměstnanců. Zajišťuje pravidelné a jednotné zprávy o zaměstnancích v rámci jakéhokoli orgánu. Článek 10 Zřizuje se výbor pro služební řád, který se skládá ze zástupců orgánů Společenství a stejného počtu zástupců jejich výborů zaměstnanců. Postup při jmenování členů výboru pro služební řád se řídí společnou dohodou orgánů. Navíc k funkcím stanoveným tímto služebním řádem může výbor formulovat návrhy na přezkoumání služebního řádu. Komise musí projednat každý návrh na přezkoumání služebního řádu s výborem; ten sdělí své stanovisko ve lhůtě stanovené Komisí. Výbor se schází na žádost předsedy, orgánu nebo výboru zaměstnanců orgánu. Zápis z jednání předá výbor příslušným orgánům. Článek 10a (8) Orgán stanoví lhůty, ve kterých musí výbor zaměstnanců, smíšený výbor nebo výbor pro služební řád podat stanoviska, o která byl požádán; tyto lhůty nesmí být kratší než 15 pracovních dní. Pokud není stanovisko podáno v předepsané lhůtě, vydá rozhodnutí sám orgán. Hlava II: Práva a povinnosti úředníků Článek 11 Úředník plní své služební povinnosti a řídí se výhradně zájmy Společenství; nežádá ani nepřijímá pokyny žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo jeho orgán. Bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování nepřijme úředník od žádné vlády nebo jiného zdroje mimo svůj orgán jakoukoli poctu, vyznamenání, službu, dar nebo úplatu jakéhokoli druhu, s výjimkou služeb poskytnutých před jeho jmenováním nebo v průběhu zvláštního volna za účelem vojenské nebo jiné státní služby a s ohledem na tuto službu. Článek 12 Úředník se zdrží veškerých akcí, a zejména veřejného vyjadřování stanovisek, která se mohou dotýkat vážnosti jeho postavení. Nesmí si ponechat ani přijmout účast v podniku, přímo či nepřímo, který podléhá kontrole jeho orgánu nebo který má s tímto orgánem obchodní jednání, zájmy takového druhu nebo rozsahu, které by mohly narušit nezávislé plnění jeho služebních povinností. Úředník, který si přeje zabývat se mimopracovními činnostmi, ať výdělečnými či nikoli, nebo vykonávat jakoukoli funkci mimo rámec Společenství, musí získat souhlas orgánu oprávněného ke jmenování. Souhlas je odmítnut, jsou-li činnost nebo funkce takové povahy, která může narušit úředníkovu nezávislost nebo poškozuje práci Společenství. Článek 13 Je-li manžel/manželka úředníka výdělečně činný/činná, uvědomí o tom úředník orgán svého orgánu oprávněný ke jmenování. Ukáže-li se tato činnost neslučitelná se zaměstnáním úředníka a nemůže-li úředník poskytnout záruky, že tato činnost ve vymezené lhůtě skončí, rozhodne orgán oprávněný ke jmenování, po projednání se smíšeným výborem, zda úředník na svém místě setrvá, bude přemístěn na jiné místo nebo bude vyzván k odstoupení. Článek 14 Každý úředník, který je při plnění svých povinností vyzván, aby rozhodl v záležitosti, na které nebo na výsledku které má takový osobní zájem, který by ohrozil jeho nezávislost, uvědomí o tom orgán oprávněný ke jmenování. Článek 15 Úředník, který se v rámci svého pasivního volebního práva uchází o volenou veřejnou funkci, požádá o volno z osobních důvodů na období nepřesahující tři měsíce. Orgán oprávněný ke jmenování zváží případ každého úředníka zvoleného do takového úřadu. S ohledem na význam úřadu a povinnosti, které z něho pro jeho držitele vyplývají, rozhodne orgán oprávněný ke jmenování, zda úředník setrvá ve své činné službě nebo zda požádá o pracovní volno z osobních důvodů. V druhém případě se délka volna rovná délce období, na které byl zvolen. Článek 16 Úředník po skončení svých funkcí je nadále povinen chovat se čestně a uvážlivě při přijímání některých funkcí a výhod. Každý orgán po projednání se smíšeným výborem určí, která místa, zastávaná úředníky, jim neumožňují vykonávat činnost, výdělečnou či nikoli, po dobu tří let po skončení služebního poměru, s výjimkou případů, kdy je to v souladu s následujícími ustanoveními. V průběhu těchto tří let se od každého úředníka, který byl na takovém místě, vyžaduje, aby neprodleně uvědomil orgány, ke kterým příslušel během tří let před skončením jeho služebního poměru, o všech funkcích nebo úřadech k jejichž výkonu může být vyzván. Orgán po projednání se smíšeným výborem uvědomí dotyčnou osobu do patnácti dnů po obdržení informace o tom, zda jí tuto funkci nebo úřad zakáže přijmout. Článek 17 Úředník je povinen zachovávat mlčenlivost o skutečnostech a informacích, které získal při výkonu nebo v souvislosti s výkonem jeho funkce; žádným způsobem nepředá neoprávněné osobě jakýkoli dokument nebo informaci, které nebyly dosud zveřejněny. Touto povinností zůstává úředník vázán i po skončení služebního poměru. Úředník nesmí sám nebo s jinými osobami zveřejnit nebo nechat zveřejnit bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování žádné texty související s činností Společenství. Tento souhlas lze odepřít, pouze pokud by zamýšlené zveřejnění mohlo poškodit zájmy Společenství. Článek 18 Veškerá práva vztahující se na práci provedenou úředníkem při výkonu jeho funkce jsou majetkem Společenství, s jehož činnostmi tato práce souvisí. Článek 19 Úředník nesmí bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování při řízení před soudem prozradit z jakéhokoli důvodu jakékoli skutečnosti, které se dozvěděl z důvodu plnění svých povinností. Souhlas lze odepřít, pouze pokud to vyžadují zájmy Společenství a pokud z tohoto odepření nevyplývají pro úředníka trestněprávní důsledky. Touto povinností zůstává úředník vázán i po skončení služebního poměru. Ustanovení předchozího odstavce se nevztahují na úředníka nebo bývalého úředníka vypovídajícího před Soudním dvorem Evropských společenství nebo před disciplinární komisí orgánu v záležitosti týkající se zaměstnance nebo bývalého zaměstnance jednoho ze tří Evropských společenství. Článek 20 Úředník má bydliště buď v místě svého zaměstnání, nebo v takové vzdálenosti od místa svého zaměstnání, která je slučitelná s řádným výkonem jeho funkce. Článek 21 (24) Úředník v jakékoli funkci pomáhá a radí svým nadřízeným; je odpovědný za plnění povinností, které mu byly svěřeny. Úředník pověřený řízením oddělení služby je odpovědný svým nadřízeným za výkon svěřených pravomocí a provádění jím vydaných pokynů. Odpovědnost jeho podřízených ho nezbavuje jeho vlastních odpovědností. Úředník, který obdrží pokyny, které považuje za nesprávné nebo o kterých se domnívá, že by mohly vést k závažným obtížím, neprodleně uvědomí bezprostředně nadřízeného, je-li to nezbytné písemně. Obdrží-li potom úředník od svého nadřízeného písemné potvrzení pokynů, provede je, ledaže představují porušení trestního práva nebo příslušných bezpečnostních norem. Článek 22 Úředník může být vyzván k náhradě, celkové nebo částečné, jakýchkoli škod, které Společenstvím vznikly v důsledku vážného porušení úřední povinnosti při výkonu nebo v souvislosti s výkonem jeho funkce. Orgán oprávněný ke jmenování vydá odůvodněné rozhodnutí v souladu s postupem stanoveným s ohledem na disciplinární záležitosti. Soudní dvůr Evropských společenství má neomezenou pravomoc v oblasti sporů vzniklých na základě tohoto ustanovení. Článek 23 (24) Výsady a imunity požívané úředníky se poskytují výlučně v zájmu Společenství. S výhradou protokolu o výsadách a imunitách nejsou úředníci osvobozeni od plnění soukromých povinností nebo dodržování platných právních a policejních předpisů. Pokaždé, jsou-li dotčeny výsady a imunity, uvědomí neprodleně dotyčný úředník orgán oprávněný ke jmenování. Průkaz stanovený v protokolu o výsadách a imunitách se vydává pro úředníky v platových třídách A1 až A4 a odpovídajících platových třídách. Pokud to vyžaduje služební zájem, může orgán oprávněný ke jmenování zvláštním rozhodnutím vystavit tento průkaz úředníkům jiných platových tříd, jejichž místo zaměstnání leží mimo území členských států. Článek 24 (8) Společenství pomáhají všem úředníkům zejména při postupu proti jakékoli osobě, která se dopustila vyhrožování, urážky nebo pomluvy nebo jiného útoku vůči osobě nebo majetku, kterému je tato osoba nebo člen její rodiny vystavena z důvodů svého postavení nebo služebních povinností. Společně a nerozdílně nahradí úředníkovi škody utrpěné v takových případech, pokud úředník nezpůsobil škodu úmyslně nebo hrubou nedbalostí a nemůže-li získat náhradu způsobené škody od jejího původce. Společenství umožňují další odborné vzdělávání úředníků, pokud je to slučitelné s řádným fungování služby a v souladu s jejich vlastními zájmy. Toto další vzdělávání se vezme v úvahu pro účely služebního postupu. Článek 24a (8) Úředníci mají právo sdružovat se; zejména mohou být členy odborů nebo zaměstnaneckých organizací evropských úředníků. Článek 25 (8) Úředníci mohou předkládat žádosti orgánu oprávněnému ke jmenování v rámci jejich orgánu. Každé rozhodnutí týkající se určité osoby přijaté na základě tohoto služebního řádu se neprodleně sdělí písemně dotyčnému úředníkovi. Každé rozhodnutí týkající se stížnosti na úředníka uvede důvody, na kterých je založeno. Zvláštní rozhodnutí týkající se jmenování, ustanovení, služebního povýšení, převedení, určení služebního postavení a skončení služebního poměru úředníka se neprodleně oznámí v prostorách jeho orgánu a zveřejní v Měsíčníku zaměstnanců Společenství. Článek 26 Osobní spis úředníka obsahuje: a) všechny písemnosti týkající se jeho služebního poměru a všechny zprávy týkající se jeho způsobilosti, výkonnosti a chování; b) všechny připomínky úředníka k těmto písemnostem. Písemnosti se zapisují, číslují a číselně řadí; písemnosti uvedené v písmenu a) nemohou být použity nebo uvedeny orgánem proti úředníkovi, pokud s nimi před jejich zařazením nebyl seznámen. Seznámení s jakoukoli písemností potvrzuje úředník svým podpisem, pokud k tomuto nedojde, je obeslán prostřednictvím doporučeného dopisu. Osobní spis úředníka neobsahuje žádné odkazy na jeho politické, filozofické nebo náboženské postoje. Každý úředník má pouze jeden osobní spis. Úředník má právo, a to i po skončení služebního poměru, seznámit se se všemi písemnostmi, které jeho spis obsahuje. Osobní spis je důvěrný a je možné do něho nahlížet pouze v kancelářích administrativy. Může však být předán Soudnímu dvoru Evropských společenství, je-li zahájeno soudní řízení týkající se úředníka. Hlava III: Služební zařazení úředníků Kapitola 1: Přijímání Článek 27 (77) Přijímání se řídí potřebou orgánu zajistit si služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Společenství. Úředníci se vybírají bez ohledu na rasu, politické, filozofické nebo náboženské přesvědčení, pohlaví nebo sexuální orientaci a nezávisle na jejich rodinném stavu nebo rodinné situaci. Žádné pracovní místo není vyhrazeno státním příslušníkům určitého členského státu. Článek 28 Úředník může být jmenován pouze za podmínky, že a) je státním příslušníkem jednoho z členských států Společenství, pokud orgán oprávněný ke jmenování neučiní výjimku, a požívá veškerých občanských práv; b) splnil veškeré povinnosti uložené zákonem týkající se vojenské služby; c) předloží záruky bezúhonnosti vyžadované pro výkon jeho funkce; d) uspěl ve výběrovém řízení, s výhradou čl. 29 odst. 2, založeném na kvalifikačních předpokladech nebo na zkouškách, nebo na kvalifikačních předpokladech i zkouškách stanovených v příloze III; e) jeho zdravotní stav umožňuje vykonávání služebních povinností a f) prokáže důkladnou znalost jednoho z jazyků Společenství a uspokojivou znalost dalšího jazyka Společenství v rozsahu nezbytném pro výkon služebních povinností. Článek 29 1. Orgán oprávněný ke jmenování před obsazením volného místa zejména zváží, a) zda může být místo obsazeno prostřednictvím služebního postupu v rámci orgánu Společenství, b) zda uspořádat vnitřní výběrové řízení v rámci orgánu Společenství, c) jaké žádosti o převedení podali úředníci jiných orgánů tří Evropských společenství, a teprve potom se řídí postupy pro výběrové řízení založené na kvalifikačních předpokladech nebo na zkouškách, nebo na kvalifikačních předpokladech i zkouškách. Postup při výběrovém řízení stanoví příloha III. Tento postup se může rovněž dodržet i za účelem vytvoření rezervy pro budoucí přijímání pracovníků. 2. Jiný postup, než je výběrové řízení, může orgán oprávněný ke jmenování přijmout pouze v případě přijímání úředníků do služebního postavení A1 nebo A2 a ve výjimečných případech rovněž při přijímání na služební místa, která vyžadují zvláštní kvalifikaci. Článek 30 Pro každé výběrové řízení jmenuje orgán oprávněný ke jmenování zkušební komisi. Tato komise vypracuje seznam vhodných kandidátů. Orgán oprávněný ke jmenování rozhodne, kterého z těchto kandidátů jmenuje na volné místo. Článek 31 1. Vybraní kandidáti jsou jmenováni následovně: - úředníci kategorie A nebo jazykových služeb: do počáteční platové třídy v jejich kategorii nebo službě, - úředníci ostatních kategorií: do počáteční platové třídy odpovídající pracovní místu, do kterého byli přijati. 2. Orgán oprávněný ke jmenování se však může od předchozích ustanovení odchýlit v rámci následujících omezení: a) v případě platových tříd A1, A2, A3 a L/A3 - u poloviny jmenování na volná místa, - u dvou třetin jmenování do nově vytvořených míst; b) v případě ostatních platových tříd - u jedné třetiny jmenování na volná místa, - u poloviny jmenování do nově vytvořených míst. S výjimkou platové třídy L/A3 se toto ustanovení použije na skupiny šesti pracovních míst, která mají být obsazena v každé platové třídě. Článek 32 (8) (69) Úředník se přijímá do prvního stupně své platové třídy. Orgán oprávněný ke jmenování však může s přihlédnutím ke vzdělání a zvláštním odborným zkušenostem dotyčné osoby uznat roky služby v jeho platové třídě; toto uznání nepřesáhne sedmdesát dva měsíců u platových tříd A 1 až A 4, L/A 3 a L/A 4 a čtyřicet osm měsíců u ostatních platových tříd. Dočasnému zaměstnanci jmenovanému do platové třídy v souladu s kritérii jmenování do platové třídy přijatými daným orgánem se v případě, že je bezprostředně po skončení služebního poměru jmenován úředníkem stejné třídy, ponechá počet let služby, kterých jako dočasný zaměstnanec dosáhl. Článek 33 (24) Před jmenováním se úspěšný kandidát podrobí lékařskému vyšetření jedním z lékařů orgánu, aby tak orgán splnil požadavky čl. 28 písm. e). Je-li lékařský posudek na základě vyšetření podle odstavce 1 negativní, může kandidát do 20 dnů ode dne, kdy mu byl posudek oznámen, požadovat jeho přezkoumání lékařskou komisí složenou ze tří lékařů vybraných orgánem oprávněným ke jmenování z řad lékařů pověřených orgánem. Lékařská komise vyslechne pověřeného lékaře odpovědného za původní negativní posudek. Kandidát může lékařskému výboru předložit posudek lékaře, kterého si sám zvolí. Pokud přezkoumání lékařskou komisí závěry vyšetření uvedeného v prvním pododstavci potvrdí, zaplatí kandidát 50 % poplatků a vedlejších nákladů. Článek 34 (8) (24) (69) 1. Všichni úředníci kromě úředníků v platových třídách A 1 a A 2 splní před svým jmenováním ustanoveným úředníkem zkušební dobu. Zkušební doba činí pro úředníky ve třídě A, u jazykové služby nebo ve třídě B devět měsíců a pro ostatní úředníky šest měsíců. Zabrání-li úředníkovi během zkušební doby nemoc, mateřská dovolená podle článku 58 nebo úraz vykonávat povinnosti po souvislou dobu jednoho měsíce nebo delší, může mu orgán oprávněný ke jmenování zkušební dobu prodloužit o odpovídající časový úsek. 2. Kdykoli během zkušební doby se může vyhotovit zpráva o úředníkovi ve zkušební době, pokud se jeho práce ukazuje jako zjevně nedostatečná. Tato zpráva se předá dotyčné osobě a ta má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi dnů. Bezprostřední nadřízený úředníka zašle zprávu a vyjádření neprodleně orgánu oprávněnému ke jmenování a tento orgán obstará ve lhůtě tří týdnů stanovisko smíšeného zpravodajského výboru k opatřením, která je třeba přijmout. Orgán oprávněný ke jmenování může rozhodnout o propuštění úředníka ve zkušební době před koncem zkušební doby s měsíční výpovědní dobou; jeho služební poměr však nesmí trvat déle než obvyklá zkušební doba. Za výjimečných okolností však může orgán oprávněný ke jmenování rozhodnout o prodloužení zkušební doby úředníka a jeho přeřazení do jiného oddělení. Takové přidělení musí trvat nejméně šest měsíců a podléhá mezím stanoveným v odstavci 4. 3. Nejpozději měsíc před skončením zkušební doby se vyhotoví zpráva o schopnostech úředníka ve zkušební době vykonávat povinnosti spojené s jeho funkcí, jakož i o jeho chování a služební výkonnosti. Zpráva se předá úředníkovi ve zkušební době a ten má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi dnů. Je-li závěrem zprávy návrh na propuštění nebo – ve výjimečných případech – na prodloužení zkušební doby, zašle bezprostřední nadřízený úředníka zprávu a vyjádření neprodleně orgánu oprávněnému ke jmenování a tento orgán se ve lhůtě tří týdnů poradí se smíšeným zpravodajským výborem o opatřeních, která je třeba přijmout. Úředník ve zkušební době, který svou prací neprokázal, že je vhodné jej jmenovat ustanoveným úředníkem, bude propuštěn. Za výjimečných okolností mu však orgán oprávněný ke jmenování může zkušební dobu prodloužit o nejvýše šest měsíců a případně jej může přeřadit do jiného oddělení. 4. Celková délka zkušební doby nesmí za žádných okolností přesáhnout patnáct měsíců. 5. Úředník, který byl propuštěn ve zkušební době, obdrží, pokud nemá bezprostředně poté přijmout zaměstnání jinde, finanční vyrovnání ve výši tří základních měsíčních platů, dokončil-li více než jeden rok služby, dvou základních měsíčních platů, dokončil-li alespoň šest měsíců služby, a jednoho základního měsíčního platu, dokončil-li méně než šest měsíců služby. 6. Na úředníky, kteří před koncem zkušební doby odstoupí z funkce, se odstavce 2, 3, 4 a 5 nevztahují. Kapitola 2: Správní postavení Článek 35 Úředníkům se přiděluje jedno z následujících správních postavení: a) činná služba; b) dočasné přidělení; c) pracovní volno z osobních důvodů; d) dočasná výslužba; e) volno z důvodu vojenské služby. Oddíl 1: Činná služba Článek 36 Úředník v činné službě je úředník, který vykonává služební povinnosti spojené s jeho pracovním místem, na které je jmenován nebo dočasně přidělen, za podmínek stanovených v hlavě IV. Oddíl 2: Dočasné přidělení Článek 37 (8) (40) (69) Úředník dočasně přidělený je úředník v trvalém služebním poměru, který rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování a) je pověřen v zájmu služby, aby: - dočasně zastával pracovní místo mimo svůj orgán, nebo - dočasně pomáhal osobě zastávající funkci stanovenou ve Smlouvě o založení Společenství nebo ve Smlouvě o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Společenství nebo zvolenému předsedovi jednoho z orgánů nebo institucí Společenství nebo zvolenému předsedovi jedné z politických skupin Evropského parlamentu, - dočasně vykonával služební povinnosti na pracovním místě uvedeném na seznamu pracovních míst, která jsou financována z prostředků pro výzkum a investice a která rozpočtové orgány označily jako dočasná; b) který je na svou vlastní žádost: - dán k dispozici jinému orgánu Evropských společenství, nebo - dán k dispozici organizaci zřízené za účelem dosahování cílů Společenství, která je uvedena v příslušném seznamu; tento seznam sestaví orgány Společenství po vzájemné dohodě a po projednání s výborem pro služební řád. Dočasně přidělený úředník požívá všech práv za podmínek uvedených v článcích 38 a 39 a nadále je vázán všemi povinnostmi jako úředník jeho domovského orgánu. S výhradou ustanovení čl. 77 třetího pododstavce o starobních důchodech se však na úředníka vztahují během dočasného přidělení stanoveného v prvním pododstavci písm. a) druhé odrážce ustanovení vztahující se na úředníka stejné platové třídy, která mu náleží na pracovním místě, na které byl dočasně přidělen. Článek 38 (8) Dočasné přidělení v zájmu služby se řídí následujícími pravidly: a) o dočasném přidělení rozhoduje orgán oprávněný ke jmenování po vyslechnutí dotyčného úředníka; b) trvání dočasného přidělení stanoví orgán oprávněný ke jmenování; c) na konci každého šestého měsíce může dotyčný úředník požádat o skončení dočasného přidělení; d) dočasně přidělený úředník na základě ustanovení čl. 37 písm. a) první odrážky má nárok na vyrovnávací plat, pokud je celková odměna spojená s pracovním místem, na které je dočasně přidělen, nižší než odměna připadající na jeho platovou třídu a stupeň v jeho domovském orgánu; stejně tak má nárok na náhradu všech dodatečných výdajů spojených s dočasným přidělením; e) dočasně přidělený úředník podle čl. 37 písm. a) první odrážky nadále platí příspěvky na důchodové pojištění, které vycházejí z platu připadajícího na platovou třídu a stupeň v jeho domovském orgánu; f) dočasně přidělený úředník si zachová pracovní místo, právo na postup do vyššího stupně platové třídy a způsobilost k povýšení; g) po skončení dočasného přidělení se úředník okamžitě vrací na pracovní místo, které zastával předtím. Článek 39 (8) (40) Dočasné přidělení na žádost úředníka se řídí následujícími pravidly: a) rozhodnutí o dočasném přidělení přijme orgán oprávněný ke jmenování, který určí jeho trvání; b) po uplynutí šesti měsíců od přijetí jeho funkce může úředník požádat o skončení dočasného přidělení; po skončení dočasného přidělení se okamžitě vrací místo, které zastával před tím; c) na konci období šesti měsíců může být na jeho pracovní místo dosazena jiná osoba; d) po dobu dočasného přidělení se příspěvky do důchodového systému a veškeré nároky na důchod počítávají na základě platu za činnost vykonávanou v platové třídě a stupni v domovském orgánu. Avšak dočasně přidělený úředník ve smyslu čl. 37 odst. 1 písm. b) druhé odrážky, který nabývá důchodové nároky u orgánu, ke kterému je přidělen, ztrácí na dobu tohoto přidělení členství v systému sociálního zabezpečení orgánu, z něhož pochází. Úředník, který se stane během dočasného přidělení ve smyslu čl. 37 odst. 1 písm. b) druhé odrážky invalidním, jakož i vyživované děti úředníka, který během takového přidělení zemře, mají nárok na invalidní nebo pozůstalostní důchod podle tohoto služebního řádu, snížený o částky, které jim ze stejného důvodu a za totéž období vyplatil orgán, ke kterému byl úředník dočasně přidělen. V důsledku tohoto ustanovení nesmí mít úředník ani jeho vyživované děti nárok na celkový důchod vyšší než maximální částka, kterou by úředník obdržel podle tohoto služebního řádu; e) po skončení dočasného přidělení musí být úředník znovu dosazen na první pracovní místo odpovídající jeho platové třídě, které se v jeho kategorii nebo službě uvolní, pod podmínkou, že splňuje požadavky na toto místo. Pokud nabídnuté místo odmítne, zachová si právo nastoupit na další volné místo v jeho kategorii nebo službě odpovídající jeho platové třídě za stejných podmínek; pokud odmítne podruhé, může být po projednání se smíšeným výborem odvolán. Dokud není znovu dosazen na pracovní místo, nachází se v postavení dočasně přiděleného úředníka bez nároku na odměnu. Oddíl 3: Pracovní volno z osobních důvodů Článek 40 (8) (24) (40) 1. Za výjimečných okolností a na jeho žádost může být úředníkovi v trvalém služebním poměru poskytnuto neplacené pracovní volno z osobních důvodů. 2. Aniž jsou dotčena ustanovení článku 15, nepřesáhne doba takového pracovního volna jeden rok. Pracovní volno může být prodlouženo o dvě další období, každé z nich v trvání jednoho roku. Pokud však úředník požádá o toto volno za účelem: - výchovy dítěte mladšího pěti let, které se považuje za vyživované dítě ve smyslu čl. 2 odst. 2 přílohy VII, nebo - výchovy dítěte, které se považuje za jím vyživované dítě ve smyslu čl. 2 odst. 2 přílohy VII, trpícího vážným mentálním nebo tělesným postižením uznaným lékařem pověřeným orgánem, které vyžaduje stálou péči nebo dohled, může být pracovní volno prodlouženo o jeden rok až čtyřikrát, pokud je vždy v době prodloužení splněna alespoň jedna z výše uvedených podmínek. Požádá-li úředník o toto volno za účelem následování svého manžela/manželky, který/která je také úředníkem nebo jiným zaměstnancem Společenství a je během své služby nucen/nucena přijmout bydliště v takové vzdálenosti od místa zaměstnání žádajícího úředníka, že založení jejich společné manželské domácnosti v tomto místě by žádajícímu úředníku překáželo ve výkonu jeho služby, může být pracovní volno prodlouženo o jeden rok až pětkrát, pokud jsou vždy v době prodloužení splněny podmínky, za kterých bylo volno poskytnuto. Tohoto ustanovení o prodloužení pracovního volna může úředník využít pouze jednou za celou dobu své služby. 3. V průběhu pracovního volna nemá úředník nárok na postup do vyššího stupně nebo povýšení do vyšší platové třídy; přerušuje se jeho členství v systému sociálního zabezpečení stanoveném v článcích 72 a 73 a krytí odpovídajících rizik. Nicméně pokud úředník prokáže, že se proti rizikům uvedeným v článcích 72 a 73 nemůže pojistit v rámci jiného systému veřejného pojištění, může nejpozději do jednoho měsíce následujícího po měsíci, ve kterém započalo jeho pracovní volno z osobních důvodů, požádat o prodloužení pojištění podle uvedených článků, bude-li v prvním roce pracovního volna z osobních důvodů hradit polovinu a po zbytek tohoto volna 100 % příspěvků uvedených v čl. 72 odst. 1 a čl. 73 odst. 1; výše příspěvků se vypočte podle posledního základního platu úředníka. Navíc může úředník, který prokáže, že nemá možnost členství v jiném systému sociálního zabezpečení, požádat o prodloužení členství v systému sociálního zabezpečení o nejvýše jeden rok, bude-li hradit příspěvek ve výši trojnásobku sazby uvedené v čl. 83 odst. 2; příspěvky se vypočtou podle základního platu úředníkovy třídy a stupně. 4. Pracovní volno z osobních důvodů se řídí následujícími pravidly: a) je poskytováno na žádost dotyčného úředníka orgánem oprávněným ke jmenování; b) žádost o prodloužení musí být podána dva měsíce před skončením pracovního volna; c) na místo úředníka může být jmenována jiná osoba; d) po skončení pracovního volna musí být úředník znovu dosazen na první pracovní místo odpovídající jeho platové třídě, které se v jeho kategorii nebo službě uvolní, pod podmínkou, že splňuje požadavky na toto místo. Pokud nabídnuté místo odmítne, zachová si právo nastoupit na další volné místo odpovídající jeho platové třídě v jeho kategorii nebo službě za stejných podmínek; pokud odmítne podruhé, může být po projednání se smíšeným výborem odvolán. Dokud není znovu dosazen na pracovní místo, má nadále neplacené pracovní volno z osobních důvodů. Oddíl 4: Dočasná výslužba Článek 41 (8) (46) (78) (79) 1. Úředník přeložený do dočasné výslužby je úředník, který se stal nadpočetným z důvodu snížení počtu pracovních míst v jeho orgánu. 2. O snížení počtu pracovních míst v platové třídě rozhoduje příslušný rozpočtový orgán na základě rozpočtových pravidel. Orgán oprávněný ke jmenování po projednání se smíšeným výborem rozhodne, která pracovní místa budou těmito opatřeními dotčena. Orgán oprávněný ke jmenování po projednání se smíšeným výborem vypracuje seznam úředníků, na které se vztahují tato opatření, s přihlédnutím ke způsobilosti, výkonnosti, chování ve službě, rodinným okolnostem a letům služby úředníka. Každý úředník na jednom z pracovních míst uvedených v předchozím pododstavci, který vyjádřil přání odejít do dočasné výslužby, je automaticky zařazen do tohoto seznamu. Úředníci, jejichž jména se v tomto seznamu objeví, se rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování prohlásí za úředníky v dočasné výslužbě. 3. V tomto postavení úředník přestává vykonávat své služební povinnosti a ztrácí nárok na odměnu nebo postup do vyššího stupně; po dobu nepřesahující pět let si však zachová nárok na starobní důchod založený na platu podle jeho platové třídy a stupně. Po dobu dvou let ode dne přeložení do dočasné výslužby má úředník přednostní právo na opětovné zařazení na jakéhokoli pracovní místo v jeho kategorii nebo službě v rámci odpovídajícím jeho platové třídě, které se uvolnilo nebo bylo nově vytvořeno, za předpokladu, že má nezbytnou kvalifikaci. Úředník v dočasné výslužbě obdrží finanční příspěvek vypočtený v souladu s přílohou IV. Příjem, který úředník pobíral ve svém novém zaměstnání během této doby, se odečte od příspěvku uvedeného v předcházejícím pododstavci, přesahuje-li uvedený příjem a příspěvek celkovou odměnu naposledy pobíranou úředníkem vypočtenou podle platové tabulky platné k prvnímu dni měsíce, za který má být příspěvek vyplacen. Po úředníkovi lze požadovat, aby předložil písemné důkazy a informoval orgán o všech skutečnostech, které by mohly mít vliv na jeho nárok. Na příspěvek a celkovou odměnu naposledy pobíranou uvedené ve čtvrtém pododstavci se použije koeficient stanovený pro zemi uvnitř Společenství, kde příjemce prokáže, že má své bydliště. Založí-li si příjemce bydliště v zemi mimo Společenství, rovná se koeficient 100. Příspěvek se vyjadřuje v eurech. Vyplácí se v měně země, ve které má příjemce bydliště. Výše příspěvků vyplácených v jiné měně než v eurech se vypočte směnným kurzem uvedeným v čl. 63 druhém pododstavci. 4. Na konci doby, během které je úředníkovi poskytnut nárok na příspěvek, je vyzván k odstoupení. Případně obdrží starobní důchod na základě důchodového systému. 5. Úředník, kterému bylo před uplynutím doby dvou let uvedené v odstavci 3 nabídnuto pracovní místo odpovídající jeho platové třídě a který jej odmítl bez uvedení důvodu, může být po projednání se smíšeným výborem zbaven dávek uvedených v předchozích ustanoveních a vyzván k odstoupení. Oddíl 5: Volno z důvodu vojenské služby Článek 42 Úředník, který je povolán k výkonu základní vojenské služby nebo vojenskému cvičení nebo je povolán do jiné vojenské služby, získá zvláštní postavení "volno z důvodu vojenské služby". Úředník, který je povolán k výkonu vojenské služby, nepobírá odměnu, ale nadále se na něj vztahují ustanovení tohoto služebního řádu týkající se postupu do vyššího stupně nebo povýšení. Zůstává mu zachován nárok na starobní důchod, pokud po skončení vojenské služby zaplatí příspěvky do systému důchodového pojištění. Úředník, který je povolán na vojenské cvičení nebo k jiné vojenské službě (s výjimkou základní vojenské služby), pobírá nadále po dobu cvičení nebo služby odměnu sníženou o částku vyplácenou za výkon vojenské služby. Kapitola 3: Posudky, postup do vyššího stupně a povýšení Článek 43 Způsobilost, výkonnost a chování každého úředníka ve službě, s výjimkou úředníků v platových třídách A1 a A2, podléhají pravidelným posudkům vypracovaným nejméně jednou za dva roky, za podmínek stanovených každým orgánem, v souladu s ustanoveními článku 110. Posudek se předkládá úředníkovi. Úředník je oprávněn doplnit jakékoli připomínky, které považuje za důležité. Článek 44 Úředník, který je dva roky služby ve stejném stupni, postoupí automaticky do dalšího stupně jeho platové třídy. Článek 45 (69) 1. O povýšení rozhoduje orgán oprávněný ke jmenování. Provádí se jmenováním úředníka do nejbližší vyšší platové třídy v jeho kategorii nebo službě, kam přísluší. Provádí se výhradně výběrem z okruhu úředníků, kteří splnili minimální dobu ve své platové třídě, po zvážení srovnatelných zásluh úředníků připadajících v úvahu pro povýšení a posudků na ně. Pro úředníky jmenované do počátečního stupně platové třídy v jejich kategorii nebo službě, kam přísluší, je tato lhůta šest měsíců ode dne jejich jmenování; pro ostatní úředníky je tato lhůta dva roky. 2. Úředník může být převeden z jednoho služebního zařazení do jiného nebo povýšen z jedné kategorie do jiné pouze na základě výběrového řízení. 3. Avšak je-li to nutné z hlediska potřeb stavu zaměstnanců orgánu, lze odchylně od odstavce 2 a v souladu s odstavcem 4 povolit pohyb úředníků z jazykové služby do kategorie A a naopak převedením. 4. Využije-li orgán oprávněný ke jmenování této odchylné úpravy, stanoví s patřičným ohledem na stanovisko smíšeného výboru počet pracovních míst, na která se toto opatření může použít. Stejným postupem rozhodne o kritériích a podmínkách zamýšlených převedení, přičemž vezme v úvahu zejména zásluhy, odbornou přípravu a profesní zkušenosti dotyčných úředníků. U úředníků, u kterých se použila odchylná úprava povolená v odstavci 3, se doba podle odstavce 1 v platové třídě, do které jsou převáděni, počítá ode dne účinku převedení. V nové platové třídě nesmí úředník pobírat základní plat nižší, než jaký by pobíral ve své původní třídě. Každý orgán přijme v případě potřeby v souladu s článkem 110 obecná prováděcí ustanovení k odstavcům 3 a 4. Článek 46 (8) Úředník jmenovaný do vyšší platové třídy má ve své nové platové třídě služební léta odpovídající teoretickému platovému stupni nebo nejblíže vyššímu nad teoretickým stupněm dosaženým v jeho předchozí platové třídě zvýšenému o částku dvouročního zvýšení pro jeho novou platovou třídu. Pro účely tohoto ustanovení je každá platová třída rozdělena do pomyslných platových stupňů odpovídajících měsícům služby a pomyslným příjmům zvyšujícím se o jednu čtyřiadvacetinu dvouročního zvýšení pro uvedenou platovou třídu od prvního do posledního skutečného stupně. Úředník jmenovaný do vyšší platové třídy v žádném případě neobdrží základní plat nižší, než jaký by pobíral ve své předchozí platové třídě. Úředník jmenovaný do vyšší platové třídy je zařazen alespoň do prvního stupně této platové třídy. Kapitola 4: Skončení služebního poměru Článek 47 Služební poměr končí: a) odstoupením; b) nuceným odstoupením; c) propuštěním ze služebních důvodů; d) propuštěním pro nezpůsobilost; e) odvoláním z funkce; f) odchodem do důchodu; nebo g) úmrtím. Oddíl 1: Odstoupení Článek 48 (8) Úředník, který si přeje odstoupit, sdělí jednoznačně písemnou formou svůj úmysl odejít s konečnou platností ze služby v orgánu. Orgán oprávněný ke jmenování vydá do jednoho měsíce od obdržení oznámení o odstoupení rozhodnutí, kterým konečné odstoupení potvrdí. Orgán oprávněný ke jmenování však může odstoupení zamítnout, je-li v době přijetí oznámení o odstoupení proti úředníkovi vedeno disciplinární řízení nebo takové řízení má být zahájeno během třiceti dnů. Odstoupení nabývá účinku dnem určeným orgánem oprávněným ke jmenování; uvedený den není pozdější než tři měsíce po dni navrhovaném úředníkem v žádosti o odstoupení v případě úředníků kategorie A a jazykové služby a ne pozdější než jeden měsíc v případě úředníků ostatních kategorií. Oddíl 2: Nucené odstoupení Článek 49 (8) Úředník může být vyzván k odstoupení, pouze pokud přestal splňovat podmínky stanovené v čl. 28 písm. a), nebo v případech uvedených v článcích 13, 39, 40 a v čl. 41 odst. 4 a 5 a v čl. 14 druhém pododstavci přílohy VIII. Odůvodněné rozhodnutí vyzývající úředníka k odstoupení přijme orgán oprávněný ke jmenování po projednání se smíšeným výborem a po vyslechnutí dotyčného úředníka. Oddíl 3: Propuštění ze služebních důvodů Článek 50 (8) (46) Úředník, který zastává místo v platových třídách A1 nebo A2, může být propuštěn ze služebních důvodů rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování. Takovéto propuštění nepředstavuje disciplinární opatření. Úředník takto propuštěný, který není zařazen na jiné pracovní místo v jeho kategorii nebo službě odpovídající jeho platové třídě, obdrží příspěvek vypočtený podle přílohy IV. Příjem, který úředník pobíral v novém zaměstnání po tuto dobu, se odečte od příspěvku uvedeného v předchozím pododstavci, přesahuje-li uvedený příjem a příspěvek celkovou odměnu, kterou úředník naposledy pobíral, vypočtenou podle platové tabulky platné k prvnímu dni měsíce, za který má být vyplacen příspěvek. Použije se čl. 41 odst. 3 pátý až devátý pododstavec. Po zániku nároku na příspěvek má úředník nárok, za předpokladu, že dosáhl věku padesáti pěti let, pobírat důchod podle článku 9 přílohy VIII. Oddíl 4: Propuštění pro nezpůsobilost Článek 51 1. Úředník může být propuštěn, prokáže-li se, že je nezpůsobilý vykonávat svoji funkci. Orgán oprávněný ke jmenování však může úředníkovi nabídnout přeřazení do nižší platové třídy. 2. Každý návrh na propuštění úředníka musí uvést důvody, na nichž je založen, a musí být předložen dotyčnému úředníkovi. Úředník je oprávněn doplnit jakékoli připomínky, které považuje za důležité. Orgán oprávněný ke jmenování přijme odůvodněné rozhodnutí po dodržení postupu stanoveného v příloze IX. Oddíl 5: Odchod do důchodu Článek 52 (46) Aniž jsou dotčena ustanovení článku 50, odchází úředník do důchodu - buď automaticky v poslední den měsíce, ve kterém dosáhne věku šedesáti pěti let, - nebo na vlastní žádost v poslední den měsíce, v kterém žádost podal, pokud dosáhl věku šedesáti let nebo pokud je ve věku mezi padesáti a šedesáti lety a splňuje podmínky bezodkladné výplaty důchodu podle článku 9 přílohy VIII. Obdobně se použije čl. 48 druhý pododstavec druhá věta. Článek 53 (46) Úředník, na něhož se podle zjištění výboru pro otázky invalidity vztahují ustanovení článku 78, odchází automaticky do důchodu v poslední den měsíce, ve kterém orgán oprávněný ke jmenování zjistí jeho trvalou neschopnost plnit služební povinnosti. Oddíl 6: Čestné postavení Článek 54 Na základě rozhodnutí orgánu oprávněného ke jmenování může být úředníkovi při skončení služebního poměru uděleno čestné postavení v rámci jeho služebního zařazení nebo v rámci nejbližšího vyššího služebního zařazení. S tímto čestným postavením nejsou spojeny žádné finanční výhody. Hlava IV: Pracovní podmínky úředníků Kapitola 1: Pracovní doba Článek 55 (7) (8) (16) Úředníci v činné službě jsou kdykoli k dispozici svému orgánu. Obvyklá pracovní doba však nepřesahuje 42 hodin týdně, o rozvržení pracovní doby rozhoduje orgán oprávněný ke jmenování. V rámci stejných omezení může orgán oprávněný ke jmenování po projednáním s výborem zaměstnanců rozhodnout o rozvržení pracovní doby u některých skupin úředníků plnících zvláštní služební povinnosti. Úředníkovi může být navíc v naléhavých služebních případech nebo na základě bezpečnostních předpisů uložena povinnost zůstat mimo obvyklou pracovní dobu na pracovišti nebo doma v pracovní pohotovosti. Prováděcí pravidla pro používání tohoto odstavce stanoví orgán po projednání s výborem zaměstnanců. Článek 55a (8) Výjimečně a po předložení odůvodněné žádosti může orgán oprávněný ke jmenování povolit, aby úředník vykonával svoji funkci na poloviční pracovní úvazek, pokud má za to, že toto opatření plně odpovídá zájmům orgánu. Podmínky udělování tohoto povolení jsou stanoveny v příloze IVa. Úředník, kterému bylo povoleno vykonávat svoji funkci na poloviční úvazek, odpracuje v souladu s ustanoveními přijatými orgánem oprávněným ke jmenování každý měsíc polovinu běžné pracovní doby. Článek 56 (8) Úředníkovi nelze nařídit práci přesčas s výjimkou důležité nebo mimořádně naléhavé práce; noční práce nebo práce v neděli nebo během veřejných svátků může být povolena pouze v souladu s postupem stanoveným orgánem oprávněným ke jmenování. Celková doba práce přesčas, která může být na úředníkovi požadována, nesmí překročit 150 hodin za šest měsíců. Práce přesčas úředníků kategorií A a B a jazykové služby nezakládá nárok na náhradu nebo odměnu. Úředníci kategorií C a D mají podle přílohy VI nárok na náhradní volno za práci přesčas nebo na odměnu, pokud výkon služby neumožňuje čerpání náhradního volna v průběhu měsíce následujícího po měsíci, v němž byla práce přesčas vykonána. Článek 56a (7) (15) Úředník, který je v rámci práce na směny, kterou pravidelně a trvale vyžaduje orgán v naléhavých služebních případech nebo na základě bezpečnostních předpisů, povinen pravidelně pracovat v noci nebo o sobotách, nedělích nebo veřejných svátcích, má u těchto směn nárok na zvláštní příplatky. Rada na návrh Komise předložený po projednání s výborem pro služební řád určí kategorie dotčených úředníků, podmínky poskytování a sazby takových příplatků. Obvyklá pracovní doba úředníka ve směnném provozu nesmí přesáhnout obvyklou roční celkovou pracovní dobu. Článek 56b (7) (16) Úředník, který je v souladu s rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování v naléhavých služebních případech nebo na základě bezpečnostních předpisů povinen zůstávat mimo obvyklou pracovní dobu doma nebo na pracovišti v pohotovosti, má u těchto pohotovostních služeb nárok na zvláštní příplatky. Rada na návrh Komise předložený po projednání s výborem pro služební řád určí kategorie dotčených úředníků, podmínky poskytování a sazby takových příplatků. Kapitola 2: Dovolená Článek 57 Úředníci mají nárok na dovolenou za kalendářní rok v délce nejméně dvaceti čtyř pracovních dnů a nejvíce třiceti pracovních dnů v jednom kalendářním roce v souladu s pravidly stanovenými společnou dohodou orgánů Společenství po projednání s výborem pro služební řád. Bez ohledu na dovolenou za kalendářní rok může být úředníkovi na jeho žádost výjimečně uděleno mimořádné volno. Pravidla pro udělování takového volna stanoví příloha V. Článek 58 (8) (24) Těhotné ženy mají po předložení lékařského potvrzení kromě nároku na dovolenou podle článku 57 navíc nárok na dovolenou začínající šest týdnů před předpokládaným dnem porodu uvedeným v lékařském potvrzení a končící deset týdnů po dni porodu; tato dovolená nesmí být kratší než šestnáct týdnů. Článek 59 (8) 1. Úředník, který prokáže neschopnost vykonávat své služební povinnosti z důvodu nemoci nebo úrazu, má automaticky nárok na volno z důvodu nemoci. Dotyčný úředník informuje orgán o pracovní neschopnosti a zároveň oznámí svoji současnou adresu. Pokud jeho nepřítomnost přesáhne tři dny, předloží lékařské potvrzení. Může být podroben lékařskému vyšetření zprostředkovanému orgánem. Přesáhne-li součet nejvýše třídenních nepřítomností úředníka z důvodu nemoci za období dvanácti měsíců 12 dnů, je úředník povinen předložit lékařské potvrzení pro každou další nepřítomnost z důvodu nemoci. Pokud volno z důvodu nemoci kteréhokoli úředníka celkově přesáhne v průběhu tří let dvanáct měsíců, může orgán oprávněný ke jmenování takový případ předložit výboru pro otázky invalidity. 2. Úředník může být vyzván, aby po vyšetření lékařem orgánu nastoupil dovolenou, vyžaduje-li to jeho zdravotní stav nebo vyskytne-li se v rodině nakažlivé onemocnění. 3. Sporné případy se předloží výboru pro otázky invalidity. 4. Každý rok podstupují úředníci zdravotní prohlídku prováděnou lékařem orgánu nebo jimi zvoleným praktickým lékařem. V druhém případě hradí poplatek praktickému lékaři orgán, a to až do maximální výše stanovené každoročně orgánem oprávněným ke jmenování po projednání s výborem pro služební řád. Článek 59a (8) Úředníkovi, kterému bylo povoleno vykonávat funkci na poloviční úvazek, se dovolená za kalendářní rok po dobu polovičního úvazku snižuje na polovinu. K odečitatelným částem dní se nepřihlíží. Článek 60 Kromě případů onemocnění nebo úrazu nesmí být úředník nepřítomen bez předchozího svolení svého bezprostředního nadřízeného. Aniž jsou dotčena jakákoli disciplinární opatření, která mohou být použita, každá neoprávněná řádně zjištěná nepřítomnost se odečte od dovolené za kalendářní rok dotyčného úředníka. Vyčerpal-li již svou dovolenou za kalendářní rok, neobdrží odměnu ve výši odpovídající zameškané době. Pokud si úředník přeje strávit volno z důvodu nemoci v jiném místě, než kde je zaměstnán, obdrží k tomu svolení orgánu oprávněného ke jmenování. Kapitola 3: Veřejné svátky Článek 61 Seznam veřejných svátků se vypracuje po dohodě mezi orgány Společenství po projednání s výborem pro služební řád. Hlava V: Příjmy a sociální zabezpečení úředníků Kapitola 1: Odměna a náhrada výdajů Oddíl 1: Odměna Článek 62 V souladu s přílohou VII a není-li výslovně stanoveno jinak, má úředník, který byl řádně jmenován, nárok na odměnu připadající na jeho platovou třídu a stupeň. Svého nároku na odměnu se úředník nemůže vzdát. Odměna se skládá ze základního platu, rodinných přídavků a jiných příspěvků. Článek 63 (28) (31) (32) (36) (38) (41) (42) (43) (47) (49) (53) (56) (58) (60) (66) (68) (70)(71) (72) (74) (76) (78) (81) (84) (87) (89) (90) (92) Odměna úředníka je vyjádřena v eurech. Vyplácí se ve měně země, ve které úředník vykonává svoji funkci. Odměna vyplácená v jiné měně než v eurech se přepočte směnnými kurzy používanými pro provádění souhrnného rozpočtu Evropských společenství k 1. červenci 2002. Při každoročním přezkoumání odměny ve smyslu článku 65 změní Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou toto datum, jak stanoví první odrážka čl. 148 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a čl. 118 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Aniž je dotčeno použití článků 64 a 65, koeficienty stanovené podle těchto článků upraví vždy při změně výše uvedeného data Rada, která v souladu s postupem uvedeným ve třetím pododstavci upraví vliv kolísání eura na sazby uvedené ve druhém pododstavci. Článek 64 (78) Na úředníkovu odměnu vyjádřenou v eurech po povinných srážkách vymezených v tomto služebním řádu nebo v jiných prováděcích nařízeních se použije koeficient nižší, vyšší nebo rovnající se 100 % v závislosti na životních podmínkách v různých místech zaměstnání. Koeficienty přijímá Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 druhém pododstavci první odrážce Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a čl. 118 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Koeficient použitelný na odměnu úředníků zaměstnaných v prozatímních sídlech Společenství činí 100 % k 1. lednu 1962. Článek 65 1. Každý rok přezkoumá Rada odměnu úředníků a ostatních zaměstnanců Společenství. Toto přezkoumání se provádí v září s ohledem na společnou zprávu Komise založenou na společném indexu vypracovaném Statistickým úřadem Evropských společenství po dohodě s národními statistickými úřady členských států; index odráží situaci v každém členském státě k 1. červenci. V průběhu tohoto přezkoumání Rada zváží, zda by odměna, jako součást hospodářské a sociální politiky Společenství, měla být upravena. Zejména se přihlédne k jakémukoli zvýšení platů ve veřejné službě a nutnosti přijmout nové zaměstnance. 2. V případě podstatné změny životních nákladů Rada rozhodne nejpozději do dvou měsíců o opatřeních k úpravě koeficientů a případně o tom, zda se uplatní zpětně. 3. Pro účely tohoto článku jedná Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 druhém pododstavci první odrážce Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a v čl. 118 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Článek 65a (62) Prováděcí pravidla k článkům 64 a 65 jsou stanovena v příloze XI. Článek 66 (1) (2) (4) (5) (9) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (30) (31) (32) (35) (36) (37) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70)(71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92) Základní měsíční platy jsou stanoveny pro každou platovou třídu a stupeň v souladu s touto tabulkou (v eurech): Platové třídy | Stupně | 1.07.2002 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | A1 | 12.179,52 | 12.826,51 | 13.473,50 | 14.120,49 | 14.767,48 | 15.414,47 | | | A2 | 10.808,33 | 11.425,71 | 12.043,09 | 12.660,47 | 13.277,85 | 13.895,23 | | | A3 | 8.951,25 | 9.491,28 | 10.031,31 | 10.571,34 | 11.111,37 | 11.651,40 | 12.191,43 | 12.731,46 | A4 | 7.520,00 | 7.941,50 | 8.363,00 | 8.784,50 | 9.206,00 | 9.627,50 | 10.049,00 | 10.470,50 | A5 | 6.199,87 | 6.567,17 | 6.934,47 | 7.301,77 | 7.669,07 | 8.036,37 | 8.403,67 | 8.770,97 | A6 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 | A7 | 4.612,02 | 4.841,51 | 5.071,00 | 5.300,49 | 5.529,98 | 5.759,47 | | | A8 | 4.078,92 | 4.243,42 | | | | | | | B1 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 | B2 | 4.642,16 | 4.859,80 | 5.077,44 | 5.295,08 | 5.512,72 | 5.730,36 | 5.948,00 | 6.165,64 | B3 | 3.893,81 | 4.074,78 | 4.255,75 | 4.436,72 | 4.617,69 | 4.798,66 | 4.979,63 | 5.160,60 | B4 | 3.367,80 | 3.524,74 | 3.681,68 | 3.838,62 | 3.995,56 | 4.152,50 | 4.309,44 | 4.466,38 | B5 | 3.010,37 | 3.137,37 | 3.264,37 | 3.391,37 | | | | | C1 | 3.435,01 | 3.573,53 | 3.712,05 | 3.850,57 | 3.989,09 | 4.127,61 | 4.266,13 | 4.404,65 | C2 | 2.987,74 | 3.114,68 | 3.241,62 | 3.368,56 | 3.495,50 | 3.622,44 | 3.749,38 | 3.876,32 | C3 | 2.787,00 | 2.895,75 | 3.004,50 | 3.113,25 | 3.222,00 | 3.330,75 | 3.439,50 | 3.548,25 | C4 | 2.518,27 | 2.620,28 | 2.722,29 | 2.824,30 | 2.926,31 | 3.028,32 | 3.130,33 | 3.232,34 | C5 | 2.322,00 | 2.417,15 | 2.512,30 | 2.607,45 | | | | | D1 | 2.624,21 | 2.738,95 | 2.853,69 | 2.968,43 | 3.083,17 | 3.197,91 | 3.312,65 | 3.427,39 | D2 | 2.392,77 | 2.494,68 | 2.596,59 | 2.698,50 | 2.800,41 | 2.902,32 | 3.004,23 | 3.106,14 | D3 | 2.227,04 | 2.322,36 | 2.417,68 | 2.513,00 | 2.608,32 | 2.703,64 | 2.798,96 | 2.894,28 | D4 | 2.099,79 | 2.185,90 | 2.272,01 | 2.358,12 | | | | | Článek 66a (34) (52) (63) (78) (88) 1. Odchylně od čl. 3 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 [1] se dočasné opatření týkající se odměn vyplácených Společenstvími zaměstnancům v činné službě (dále jen "dočasný příspěvek") vztahuje na období od 1. ledna 1992 do 1. července 2003. 2. a) Sazba tohoto dočasného příspěvku, který se použije na základ uvedený v odstavci 3, činí 5,83 %. b) Rada v souladu s postupem stanoveným v čl. 24 odst. 1 Smlouvy o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství po projednání s ostatními dotčenými orgány může případně v souvislosti s přezkoumáním stanoveným v čl. 15 odst. 2 přílohy XI služebního řádu upravit sazbu dočasného příspěvku uvedeného v bodě a) na základě zprávy a návrhu Komise. 3. a) Základ dočasného příspěvku je základní plat pro platovou třídu a stupeň použitý pro výpočet odměny po odečtení: - příspěvků do systému sociálního zabezpečení a do důchodového systému a daně, před odečtením dočasného příspěvku, splatných úředníkem ve stejné platové třídě a stupni bez vyživovaných osob ve smyslu článku 2 přílohy VII, a - částky rovnající se základnímu platu úředníka v platové třídě D 4 stupni 1. b) Částky použité ke stanovení základu pro dočasný příspěvek jsou vyjádřeny v eurech a upraveny koeficientem 100. 4. Použití dočasného příspěvku nemá za následek snížení platů pod čisté částky pobírané před jeho zavedením [2]. Část příspěvku neuplatňovaná během daného roku v důsledku ustanovení v prvním pododstavci se přičte k příspěvku na následující rok. 5. Dočasný příspěvek se získá každý měsíc srážkami ze zdroje příjmu; výtěžek je zapsán jako příjem souhrnného rozpočtu Společenství. Článek 67 (1) (2) (4) (5) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (24) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (40) (79) 1. Rodinné přídavky zahrnují: a) příspěvek na domácnost; b) příspěvek na vyživované dítě; c) příspěvek na vzdělání. 2. Úředníci pobírající rodinné přídavky uvedené v tomto článku oznámí přídavky podobné povahy vyplácené z jiných zdrojů; tyto přídavky se odečtou od přídavků vyplácených podle článků 1, 2 a 3 přílohy VII. 3. Příspěvek na vyživované dítě může být zdvojnásoben zvláštním odůvodněným rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování založeným na lékařské dokumentaci potvrzující duševní nebo tělesné zdravotní postižení dítěte spojené se značnými výdaji pro úředníka. 4. Pokud na základě článků 1, 2 a 3 přílohy VII jsou takové rodinné přídavky vypláceny jiné osobě než úředníkovi, jsou tyto přídavky vypláceny ve měně země, ve které má uvedená osoba bydliště, a vypočteny případně na základě směnných kurzů uvedených v čl. 63 druhém pododstavci. Podléhají koeficientu pro dotyčnou zemi, nachází-li se uvnitř Společenství, nebo koeficientu rovnajícímu se 100, nachází-li se dotyčná země mimo Společenství. Odstavce 2 a 3 se použijí u výše uvedeného příjemce rodinných přídavků. Článek 68 (8) Rodinné přídavky stanovené v čl. 67 odst. 1 se vyplácejí i nadále, pokud má úředník nárok na příspěvek podle článku 41 a 50 nebo na příspěvek podle článků 34 nebo 42 bývalého služebního řádu Evropského společenství uhlí a oceli. Dotyčná osoba oznámí příspěvky podobné povahy vyplácené na stejné dítě z jiných zdrojů; tyto příspěvky se odečtou od přídavků vyplácených podle článků 1, 2 a 3 přílohy VII. Článek 68a (8) Úředník, kterému je povolen výkon funkce na poloviční úvazek, má nárok na odměnu vypočtenou za podmínek stanovených v příloze IVa. Článek 69 (1) (2) (4) (5) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92) Příspěvek za práci v zahraničí se rovná 16 % součtu základního platu, příspěvku pro domácnost a příspěvku na vyživované dítě, na které má úředník nárok. Příspěvek za práci v zahraničí nesmí být nižší než 424,07 eur měsíčně. Článek 70 (8) V případě úmrtí úředníka pobírá pozůstalý manžel/pozůstalá manželka nebo vyživované děti plnou odměnu zemřelého úředníka do konce třetího měsíce po měsíci, ve kterém k úmrtí došlo. V případě úmrtí osoby, která má nárok na důchod, se výše uvedená ustanovení vztahují na důchod zemřelého. Článek 70a (24) Úředníkům, kterým byly orgánem oprávněným ke jmenování v rámci programu další odborné přípravy ve smyslu čl. 24 třetího pododstavce uloženy výukové povinnosti, může být za podmínek článku 4b přílohy VII poskytnut příspěvek. Oddíl 2: Náhrada výdajů Článek 71 Úředník má nárok, za podmínek stanovených v příloze VII, na náhradu výdajů, které mu vznikly v souvislosti se jmenováním, převedením nebo odchodem ze služby, a rovněž výdajů, které mu vznikly v průběhu nebo v souvislosti s plněním jeho služebních povinností. Kapitola 2: Dávky sociálního zabezpečení Článek 72 (8) (10) (40) 1. Úředník, jeho manžel/manželka, nemá-li manžel/manželka právo na dávky stejného druhu a ve stejné úrovni podle jiného právního nebo správního předpisu, vyživované děti a další jím vyživované osoby ve smyslu článku 2 přílohy VII jsou pojištěni pro případ nemoci až do výše 80 % vzniklých nákladů a na základě pravidel vypracovaných společnou dohodou mezi orgány Společenství po projednání s výborem pro služební řád. Tato procentní část se zvýší na 85 % u těchto výkonů: konzultace a návštěvy, chirurgické zákroky, hospitalizace, léčiva, radiologická vyšetření, analýzy, laboratorní testy a lékařsky předepsané protézy s výjimkou protéz zubních. Na 100 % se zvýší u tuberkulózy, dětské obrny, rakoviny, duševních chorob a jiných chorob, které orgán oprávněný ke jmenování považuje za srovnatelně závažné, jakož i u vyšetření k časnému zjištění a u porodu. Náhrada ve výši 100 % se však nevztahuje na takové nemoci z povolání a pracovní úrazy, u kterých se použije článek 73. Jednu třetinu příspěvku nezbytného k zajištění tohoto krytí hradí úředník, ale jeho účast nesmí přesáhnout 2 % jeho základního platu. 1a. Úředník, jehož služební poměr skončí a který prokáže, že nemůže být pojištěn v rámci jiného veřejného systému nemocenského pojištění, může nejpozději do jednoho měsíce po skončení služebního poměru požádat, aby byl nadále, nejvýše po dobu šesti měsíců po skončení služebního poměru, pojištěn pro případ nemoci podle odstavce 1. Příspěvek uvedený v předcházejícím odstavci se vypočte na základě posledního základního platu, který úředník pobíral, a polovinu tohoto příspěvku hradí sám úředník. Rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování přijatém po konzultaci lékaře orgánu se lhůta jednoho měsíce pro předložení žádosti a lhůta šesti měsíců uvedená v předcházejícím odstavci nepoužije, pokud dotyčná osoba trpí závažnou nebo vleklou nemocí, která nastala před skončením služebního poměru a o které uvědomila orgán před koncem šestiměsíční lhůty uvedené v předcházejícím odstavci za předpokladu, že se dotyčná osoba podrobila lékařskému vyšetření, které zařídil orgán. 1b. Prokáže-li rozvedený manžel/rozvedená manželka úředníka, dítě, které již není vyživovaným dítětem úředníka, nebo osoba, která se již nepovažuje za jím vyživovanou osobu ve smyslu článku 2 přílohy VII služebního řádu, že se nemůže pojistit v rámci jiného systému veřejného pojištění pro případ nemoci, může si prodloužit členství v systému pojištění pro případ nemoci ve smyslu odstavce 1 o dobu maximálně jednoho roku jako osoba zahrnutá do úředníkova pojištění; tímto členstvím nevzniká povinnost platit příspěvky. Toto jednoroční období počíná dnem, kdy rozhodnutí o rozvodu nabude právní moci nebo dnem ztráty postavení vyživovaného dítěte nebo osoby považované za vyživované dítě. 2. Úředník, který zůstane ve službě Společenství do věku šedesáti let nebo který pobírá invalidní důchod, má po odchodu ze služby nárok na dávky uvedené v předchozím odstavci. Výše příspěvku se stanoví s přihlédnutím k výši důchodu. Stejná ustanovení se vztahují rovněž na příjemce pozůstalostního důchodu pobíraného po úmrtí úředníka, který byl v činné službě nebo zůstal ve službě do věku šedesáti let, nebo po úmrtí osoby, která pobírala invalidní důchod. Výše příspěvku se stanoví s přihlédnutím k výši jeho důchodu. 2a. Pokud nemohou být pojištěny v rámci jiného veřejného systému nemocenského pojištění, mají na dávky uvedené v odstavci 1 rovněž nárok: - bývalí úředníci mající nárok na starobní důchod, kteří odešli ze služby Společenství před dosažením věku 60 let, - osoby mající nárok na pozůstalostní důchod v důsledku úmrtí bývalého úředníka, který odešel ze služby Společenství před dosažením věku 60 let. Příspěvek uvedený v odstavci 1 se vypočte z důchodu bývalého úředníka a oprávněná osoba uhradí jeho polovinu. Osoba mající nárok na sirotčí důchod však nemá nárok na dávky stanovené v odstavci 1, s výjimkou případů, kdy o ně požádá. Příspěvek se vypočte ze sirotčího důchodu. 3. Pokud celková výše výdajů neuhrazených za jakékoli období dvanácti měsíců přesáhne polovinu úředníkova základního platu nebo důchodu, povolí orgán oprávněný ke jmenování zvláštní náhradu způsobem stanoveným v pravidlech uvedených v odstavci 1 s přihlédnutím k rodinným podmínkám dotyčné osoby. 4. Osoby s nárokem na výše uvedené dávky oznámí výši jakýchkoli výdajů, které ony samy nebo osoby zahrnuté do jejich pojištění dostaly nahrazeny z jiných zdrojů nebo jejichž úhradu mohou požadovat v rámci systému pojištění pro případ nemoci podle jiného právního nebo správního předpisu. Pokud součet náhrad, které by mohly pobírat, překročil částku náhrad stanovenou v odstavci 1, odečte se tento rozdíl z částky, která má být nahrazena na základě odstavce 1, s výjimkou náhrad získaných na základě soukromého doplňkového systému nemocenského pojištění, který je určen ke krytí výdajů, které se nenahrazují systémem nemocenského pojištění Společenství. Článek 73 (24) (46) 1. Počínaje dnem vstupu do služby je úředník pojištěn pro případ nemoci z povolání nebo úrazu způsobem stanoveným v pravidlech vypracovaných společnou dohodou orgánů Společenství po projednání s výborem pro služební řád. Na pojištění pro případ nemoci nebo úrazu mimo službu přispívá částkou do výše 0,1 % základního platu. Tato pravidla stanoví případy, na které se pojištění nevztahuje. 2. Zaručené dávky jsou následující: a) V případě úmrtí: Výplata jednorázové částky rovnající se pětinásobku ročního základního platu zemřelého vypočtené na základě výše platu pobíraného během dvanácti měsíců před úrazem. Tato částka je vyplacena níže uvedeným osobám: - manželovi/manželce a dětem zemřelého úředníka v souladu s ustanoveními dědického práva platného pro úředníka; částka vyplacená manželovi/manželce však nesmí být nižší než 25 % celkové částky, - pokud osoby výše uvedené kategorie neexistují, jiným potomkům v souladu s ustanoveními dědického práva platného pro úředníka, - pokud neexistují osoby výše uvedených dvou kategorií, předkům v přímé linii v souladu s ustanoveními dědického práva platného pro úředníka, - pokud neexistují žádné osoby výše uvedených tří kategorií, orgánu. b) V případě celkové trvalé invalidity: Výplata úředníkovi jednorázové částky rovnající se osminásobku ročního základního platu vypočtená na základě výše platu pobíraného během dvanácti měsíců před úrazem. c) V případě částečné trvalé invalidity: Výplata úředníkovi části částky stanovené v písmenu b) vypočtené na základě tabulky stanovené v pravidlech uvedených v odstavci 1. Za podmínek stanovených těmito pravidly výše uvedené platby mohou být nahrazeny doživotním důchodem. Výše uvedené dávky mohou být vypláceny navíc k dávkám uvedeným v kapitole 3. 3. Kromě toho se za podmínek stanovených pravidly uvedenými v odstavci 1 nahrazují výdaje na lékařské ošetření, léky, pobyt v nemocnici, chirurgické zákroky, protetické pomůcky, radiologické snímky, masáže, ortopedické a klinické ošetření a dopravní výdaje a jakékoli jiné podobné výdaje vzniklé v důsledku úrazu nebo nemoci z povolání. K náhradě však dojde pouze v případě, kdy částka vyplacená úředníkům podle článku 72 nepokryje v plném rozsahu vzniklé výdaje. Článek 74 (1) (8) (10) (24) (78) (81) 1. Při příležitosti narození dítěte úředníka obdrží osoba, která o dítě pečuje, příspěvek ve výši 198,31 eur. Stejný příspěvek se vyplatí úředníkovi, který adoptuje dítě mladší pěti let, které je vyživovaným dítětem ve smyslu čl. 2 odst. 2 přílohy VII. 2. Tento příspěvek se rovněž vyplácí v případě přerušení těhotenství po nejméně sedmi měsících. 3. Příjemce příspěvku při narození dítěte uvede veškeré příspěvky stejné povahy získané na totéž dítě z jiných zdrojů; výše těchto příspěvků se odečte od výše uvedeného příspěvku. Jsou-li úředníky Společenství oba rodiče, vyplatí se příspěvek pouze jednou. Článek 75 (40) V případě úmrtí úředníka, jeho manžela/manželky, vyživovaného dítěte nebo jiné jím vyživované osoby ve smyslu článku 2 přílohy VII, kteří s úředníkem žili ve společné domácnosti, nese orgán náklady spojené s přepravou těla z místa úředníkova zaměstnání do místa jeho původu. Zemře-li úředník na služební cestě, nese orgán náklady spojené s přepravou těla z místa úmrtí do místa úředníkova původu. Článek 76 Dary, půjčky nebo zálohy mohou být poskytovány úředníkům, bývalým úředníkům, nebo pokud úředník zemřel, osobám jím oprávněným, které se nacházejí v obzvláště obtížném postavení v důsledku závažného nebo vleklého onemocnění nebo z důvodů rodinných okolností. Kapitola 3: Důchody Článek 77 (8) Úředník, který splní alespoň deset let služby, má nárok na starobní důchod. Bez ohledu na délku služby má nárok na takový důchod, je-li starší šedesáti let, nebylo-li možné zařadit jej zpět do služby během jeho dočasné výslužby nebo v případě propuštění ze služebních důvodů. Horní hranice starobního důchodu činí 70 % posledního základního platu v posledním stupni, do kterého byl úředník zařazen nejméně po dobu jednoho roku. Přísluší úředníkovi, který splnil 35 let služby počítaných v souladu s článkem 3 přílohy VIII. Pokud je počet let služby nižší než třicet pět let, horní hranice se poměrným způsobem sníží. Avšak v případě úředníků, kteří pomáhali osobě zastávající funkci stanovenou ve Smlouvách o založení Společenství nebo ve Smlouvě o založení jednotné Rady a jednotné Komise nebo zvolenému předsedovi jednoho z orgánů nebo institucí Společenství nebo zvolenému předsedovi jedné z politických skupin Evropského parlamentu, kteří mají nárok na důchod odpovídající letům služby započitatelným pro důchod získaný při výkonu funkce, se vypočte z posledního základního platu, který pobírali během uvedené doby, je-li pobíraný základní plat vyšší než plat, který se vezme v úvahu podle druhého pododstavce tohoto článku. Výše starobního důchodu nesmí být nižší než 4 % částky životního minima za jeden rok služby. Nárok na starobní důchod vzniká dosažením věku šedesáti let. Článek 78 (8) Za podmínek stanovených v článcích 13 až 16 přílohy VIII má úředník nárok na invalidní důchod, pokud je v trvalé pracovní neschopnosti a z toho důvodu nemůže plnit služební povinnosti odpovídající pracovnímu místu v jeho funkčním zařazení. Pokud invalidita nastala následkem úrazu během výkonu nebo v souvislosti s výkonem funkce, následkem nemoci z povolání nebo veřejně prospěšné činnosti nebo při nasazování vlastního života pro záchranu jiného lidského života, činí invalidní důchod 70 % základního platu úředníka. Pokud byla invalidita způsobena jinými důvody, je invalidní důchod roven starobnímu důchodu, na který by měl úředník nárok ve věku 65 let, pokud by až do tohoto věku zůstal ve službě. Invalidní důchod se vypočte ze základního platu, který by úředník pobíral ve své platové třídě, pokud by ve službě setrval až do doby vyplácení důchodu. Invalidní důchod nesmí být nižší než 120 % částky životního minima. Pokud si úředník přivodil invaliditu úmyslně, může orgán oprávněný ke jmenování rozhodnout, že obdrží pouze starobní důchod. Článek 79 (8) (24) (46) Vdova po úředníkovi nebo bývalém úředníkovi má nárok za podmínek stanovených v kapitole 4 přílohy VIII na vdovský důchod ve výši 60 % starobního důchodu nebo invalidního důchodu, který byl vyplácen jejímu manželovi nebo který by mu bez ohledu na trvání služby a věk náležel v okamžiku jeho úmrtí. Výše pozůstalostního důchodu náležejícího vdově po úředníkovi zemřelém v jednom z postavení uvedených v článku 35 není nižší než sazba životního minima nebo 35 % základního platu, který úředník pobíral. Pokud úmrtí nastalo za některé z okolností uvedených v čl. 78 druhém pododstavci, nesmí být tato částka nižší než 42 % posledního základního platu úředníka. Článek 79a (46) Ustanovení článku 79 platí přiměřeně pro vdovce po úřednici nebo bývalé úřednici. Článek 80 (8) (40) (46) Pokud úředník nebo osoba mající nárok na starobní nebo invalidní důchod zemře a nezanechá manžela/manželku mající/ho nárok na pozůstalostní důchod, vyživované děti ve smyslu článku 2 přílohy VII mají nárok na sirotčí důchod v souladu s článkem 21 přílohy VIII. Stejné nároky mají děti, které splňují výše uvedené podmínky v případě úmrtí nebo opětovného sňatku manžela/manželky, který/která je příjemcem pozůstalostního důchodu. Pokud úředník nebo osoba mající nárok na starobní nebo invalidní důchod zemře, ale podmínky stanovené v prvním pododstavci nejsou splněny, vyživované děti ve smyslu článku 2 přílohy VII mají nárok na sirotčí důchod v souladu s článkem 21 přílohy VIII; důchod však činí polovinu důchodu vypočteného v souladu s uvedeným článkem. V případě úmrtí manžela/manželky úředníka nebo dočasného úředníka pobírajícího starobní nebo invalidní důchod, který/která není úředníkem ani dočasným zaměstnancem, mají děti vyživované pozůstalým manželem/manželkou ve smyslu článku 2 přílohy VII nárok na sirotčí důchod stanovený v souladu s článkem 21 přílohy VIII. Nároky uvedené v prvním, druhém a třetím pododstavci platí v případě úmrtí bývalého úředníka, který má nárok na příspěvek ve smyslu článku 50 služebního řádu, článku 5 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, článku 3 nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2530/72 nebo článku 3 nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 1543/73, a v případě úmrtí bývalého úředníka, který opustil službu před dosažením věku šedesáti let a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne věku šedesáti let. Článek 81 (8) (10) Osoba mající nárok na starobní důchod získaný dosažením věku 60 let nebo později nebo na invalidní nebo pozůstalostní důchod, má za podmínek stanovených v příloze VII nárok na rodinné přídavky uvedené v článku 67; příspěvek na domácnost se vypočte z důchodu příjemce. Výše příspěvku na vyživované dítě, který se vyplácí osobě mající nárok na pozůstalostní důchod, však činí dvojnásobek příspěvku stanoveného v čl. 67 odst. 1 písm. b). Článek 81a (46) 1. Bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení, zejména na ustanovení o minimálních částkách pro příjemce pozůstalostního důchodu, nesmí celková částka pro vdovu a jiné oprávněné osoby složená z pozůstalostního důchodu a rodinných přídavků a snížená o daň a jiné povinné odvody přesáhnout: a) v případě úmrtí úředníka s úředním postavením uvedeným v článku 35 částku odměny, kterou by úředník obdržel ve stejné platové třídě a ve stejném stupni, kdyby byl nadále ve službě, zvýšenou o rodinné přídavky, které by v takovém případě dostával, a sníženou o daň a jiné povinné odvody, b) po dni, ve který by úředník uvedený v písmenu a) dovršil věk šedesáti pěti let, částku starobního důchodu, na kterou by pak měl nárok, kdyby byl naživu, odvozenou od jeho platové třídy a stupně v době úmrtí a zvýšenou o rodinné přídavky, které by dostával, a sníženou o daň a jiné povinné odvody, c) v případě úmrtí bývalého úředníka pobírajícího starobní nebo invalidní důchod, částku důchodu, na kterou by měl nárok, kdyby byl naživu, upravenou o přídavky a odvody uvedené v písmenu b), d) v případě úmrtí bývalého úředníka, který opustil službu před dovršením věku šedesáti let a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne věku šedesáti let, částku starobního důchodu, na kterou by měl nárok ve věku šedesáti let, kdyby byl naživu, upravenou o přídavky a odvody uvedené v písmenu b), e) v případě úmrtí úředníka nebo bývalého úředníka pobírajícího v den úmrtí příspěvek podle článku 41 nebo 50 tohoto služebního řádu, článku 5 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) 259/68, článku 3 nařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 2530/72, článku 3 nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 1543/73, článku 2 nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 2150/82 nebo článku 3 nařízení (ESUO, EHS, Euratom) č. 1679/85 částku příspěvku, na kterou by měl nárok, kdyby byl naživu, upravenou o přídavky a odvody uvedené v písmenu b), f) po dni, ve kterém by úředník uvedený v písmenu e) ztratil nárok na příspěvek, částku starobního důchodu, na kterou by měl k tomuto dni nárok, kdyby byl naživu a splňoval příslušné věkové podmínky pro přiznání starobního důchodu, upravenou o přídavky a odvody uvedené v písmenu b). 2. Pro účely odstavce 1 se nepřihlíží ke koeficientům, které by mohly ovlivnit dané částky. 3. Maximální částka uvedená v písmenech a) až f) se rozdělí mezi osoby pobírající pozůstalostní důchod v poměru, v jakém jsou jejich nároky na důchod, bez ohledu na odstavec 1. Na takto rozdělené částky se použijí ustanovení čl. 82 odst. 1 druhého, třetího a čtvrtého pododstavce. Článek 82 (40) (78) (79) 1. Výše uvedené důchody se vypočítají na základě tabulek platů platných k prvnímu dni měsíce, ve kterém nárok vznikl. Použijí se na ně koeficienty stanovené pro zemi nacházející se uvnitř Společenství, kde příjemce prokáže svoje bydliště. Založí-li příjemce důchodu svoje bydliště v zemi mimo Společenství, použije se koeficient 100. Tyto důchody uvedené v eurech jsou vypláceny v některé z měn uvedených v článku 45 přílohy VIII služebního řádu za podmínek stanovených v článku 63 druhém pododstavci služebního řádu. 2. Pokud Rada v souladu s čl. 65 odst. 1 rozhodne o zvýšení odměn, rozhodne současně podle postupu uvedeného v čl. 65 odst. 3 o přiměřeném zvýšení důchodů. Článek 83 (8) (64) 1. Dávky vyplácené v rámci tohoto důchodového systému se vyplácejí z rozpočtu Společenství. Členské státy společně ručí za vyplácení těchto dávek v souladu s klíčem stanoveným pro financování takových výdajů. O použití prostředků důchodového fondu uvedeného v čl. 83 odst. 1 bývalého služebního řádu úředníků Evropského společenství uhlí a oceli rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou po projednání s výborem pro služební řád. 2. Na náklady důchodového systému přispívají úředníci z jedné třetiny. Tento příspěvek činí 8,25 % základního platu úředníka bez přihlédnutí ke koeficientům stanoveným v článku 64. Příspěvek se sráží z měsíčního platu úředníka. 3. Postup pro výpočet důchodů úředníků, kteří část své služby vykonávali v Evropském společenství uhlí a oceli nebo kteří příslušejí orgánům nebo institucím společným pro Společenství, a rozložení nákladů na tyto důchody mezi důchodový fond Evropského společenství uhlí a oceli a rozpočty Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii jsou upraveny nařízením přijatým společnou dohodou Rad a Výboru předsedů Evropského společenství uhlí a oceli po projednání s výborem pro služební řád. 4. Pokud by pojistně matematické posouzení důchodového systému vypracované jedním nebo více kvalifikovanými odborníky na žádost Rady prokázalo, že příspěvky úředníků nepostačují k financování jedné třetiny dávek stanovených v důchodovém systému, rozpočtové orgány, v souladu s rozpočtovými pravidly a po obdržení stanoviska výboru pro služební řád stanoveného v článku 10, stanoví změny, které mají být uskutečněny v oblasti sazeb příspěvků úředníků nebo důchodového věku. Článek 84 Podrobná pravidla pro výše uvedený důchodový systém jsou stanovena v příloze VIII. Kapitola 4: Vracení přeplatků Článek 85 (8) Každá neoprávněně vyplacená částka musí být vrácena, jestliže si byl příjemce vědom, že k takové platbě nebyl důvod, nebo pokud je zřejmé, že mu tato skutečnost musela být známa. Kapitola 5: Postoupení práv na Společenství Článek 85a (46) 1. Způsobí-li třetí strana úmrtí, úraz nebo nemoc osoby, na níž se vztahuje tento služební řád, přecházejí práva oběti nebo oprávněných osob vůči třetí straně, včetně práva žaloby, automaticky na Společenství v mezích závazků, které Společenstvím v důsledku takového případu úmrtí, úrazu nebo nemoci vyvstanou podle služebního řádu. 2. Postoupení podle odstavce 1 se vztahuje mimo jiné na: - odměny vyplácené úředníkovi během dočasné neschopnosti vykonávat služební povinnosti v souladu s článkem 59, - platby uskutečněné v souladu s článkem 70 po úmrtí úředníka nebo bývalého úředníka pobírajícího starobní důchod, - dávky vyplacené podle článků 72 a 73 a prováděcích ustanovení k nim, týkajících se pojištění pro případ nemoci a úrazu, - úhradu nákladů spojených s přepravou těla podle článku 75, - doplňkové rodinné přídavky a příspěvky na vyživované děti trpící vážnou chorobou, vadou nebo postižením vyplacené v souladu s čl. 67 odst. 3 a s čl. 2 odst. 3 a 5 přílohy VII, - invalidní důchody vyplacené v případě úrazu nebo nemoci s následkem trvalé invalidity bránící úředníkovi vykonávat jeho služební povinnosti, - pozůstalostní důchody vyplacené v případě úmrtí úředníka nebo bývalého úředníka nebo v případě úmrtí manžela/manželky úředníka nebo bývalého úředníka pobírajícího starobní důchod, pokud manžel/manželka není úředníkem ani dočasným zaměstnancem, - sirotčí důchody vyplácené bez ohledu na věk dítěti úředníka nebo bývalého úředníka, nemůže-li si dítě po úmrtí osoby, která je vyživovala, samo vydělávat na živobytí z důvodu vážné nemoci, vady nebo postižení. 3. Na Společenství však nepřechází ta část práv na náhradu škody v oblasti čistě osobních škod, jako je náhrada nemateriálních škod, bolestné nebo náhrada za zmrzačení a ztížení společenského uplatnění, která převyšuje příspěvek poskytnutý z tohoto titulu podle článku 73. 4. Ustanovení odstavců 1, 2 a 3 nejsou na překážku podání žaloby Společenstvími. Hlava VI: Disciplinární opatření Článek 86 (24) 1. Každému úředníkovi nebo bývalému úředníkovi, který úmyslně nebo z nedbalosti poruší povinnosti stanovené tímto služebním řádem, mohou být uložena disciplinární opatření. 2. Disciplinární opatření jsou následující: a) písemná výstraha; b) důtka; c) odložení postupu do vyššího služebního stupně; d) zařazení na nižší služební stupeň; e) zařazení do nižší platové třídy; f) odvolání z funkce a případně snížení nebo odnětí nároku na starobní důchod, avšak důsledky tohoto opatření nesmějí být dotčeny vyživované děti úředníka; g) pokud úředník odešel ze služby, celkové nebo částečné odnětí nároku na starobní důchod, dočasně nebo trvale; toto ustanovení se nevztahuje na právní nástupce úředníka. 3. Za jedno porušení povinnosti nelze uložit více než jedno disciplinární opatření. Článek 87 Orgán oprávněný ke jmenování má právo udělit písemnou výstrahu nebo důtku bez projednání s disciplinární komisí na návrh úředníkova bezprostředního nadřízeného nebo ze své vlastního podnětu. Dotyčný úředník musí být předběžně vyslechnut. Jiná opatření orgán oprávněný ke jmenování nařídí po skončení disciplinárního řízení podle přílohy IX. Řízení zahájí orgán oprávněný ke jmenování po vyslechnutí dotyčného úředníka. Článek 88 Pokud orgán oprávněný ke jmenování vznese vůči úředníkovi závažné obvinění ze zneužití úřední moci, ať již se jedná o selhání při plnění služebních povinností nebo o porušení zákona, může nařídit jeho okamžité postavení mimo službu. Rozhodnutí o postavení úředníka mimo službu upřesní, zda úředník v průběhu období, kdy je postaven mimo službu, pobírá odměnu, nebo určí část, která mu bude odepřena a která nesmí přesáhnout polovinu úředníkova základního platu. Konečné rozhodnutí musí být učiněno do čtyř měsíců ode dne, kdy vstoupilo v platnost rozhodnutí o postavení úředníka mimo službu. Pokud není rozhodnutí přijato do čtyř měsíců, pobírá úředník opět odměnu v plné výši. Pokud úředníkovi není uděleno žádné jiné disciplinární opatření než písemná výstraha, důtka nebo odložení postupu do vyššího stupně, nebo konečné rozhodnutí nebylo přijato ve lhůtě uvedené v předchozím pododstavci, má úředník nárok na náhradu ve výši odepřené odměny. Pokud je však úředník za stejné jednání trestně stíhán, je konečné rozhodnutí přijato až po vynesení pravomocného rozhodnutí soudem, který případ projednává. Článek 89 Úředník, kterému bylo uloženo jiné disciplinární opatření než odvolání z funkce, může, po uplynutí tří let v případě výstrahy nebo důtky nebo po uplynutí šesti let v případě jakéhokoli jiného opatření, podat žádost o odstranění všech záznamů týkajících se tohoto opatření z jeho osobního spisu. Orgán oprávněný ke jmenování