Nařízení Komise (ES) č. 1091/94 ze dne 29. dubna 1994, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší



Úřední věstník L 125 , 18/05/1994 S. 0001 - 0044

Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 13 S. 0141

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 13 S. 0141

CS.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

ET.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

HU.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

LT.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

LV.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

MT.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

PL.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

SK.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160

SL.ES Kapitola 03 Svazek 16 S. 117 - 160



Nařízení Komise (ES) č. 1091/94 ze dne 29. dubna 1994, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 ze dne 17. listopadu 1986 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší [1], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2157/92 [2], a zejména na čl. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na usnesení první konference ministrů o ochraně lesů v Evropě [3] a její pokračování, vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrté odrážky nařízení (EHS) č. 3528/86 je cílem programu Společenství pomoc členským státům při: - provádění intenzívního a trvalého dohledu nad lesními ekosystémy, - zřizování nebo koordinovaném a vzájemně sladěném rozšiřování sítě trvalých zkusných ploch nezbytných pro provádění tohoto trvalého a intenzívního dohledu; vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3528/86 členské státy postoupí Komisi data shromážděná sítí pozorovacích zkusných ploch a sítí bodů s intenzívním a trvalým dohledem; vzhledem k tomu, že síť pozorovacích zkusných ploch je zřízena pro sběr podrobných dat o vývoji lesních ekosystémů ve Společenství; že tento přístup umožňuje stanovit vzájemný vztah mezi změnou environmentálních faktorů, zejména znečištěním ovzduší a reakcí lesních ekosystémů; že takto získané údaje umožňují lepší interpretaci výsledků vyplývajících ze systematické sítě pozorovacích zkusných ploch uvedené v nařízení Komise (EHS) č. 1696/87 [4], naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 836/94 [5]; vzhledem k tomu, že žádosti o pomoc předložené na základě nařízení (EHS) č. 3528/86 na provádění intenzivního a trvalého dohledu podle čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení musejí obsahovat všechny informace nezbytné pro přezkoumání těchto opatření ve světle cílů a kritérií stanovených v tomto nařízení; že tyto informace musejí být předloženy ve standardizované formě, aby bylo usnadněno přezkoumání a porovnání žádostí; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého lesnického výboru, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Členské státy zřídí síť trvalých pozorovacích zkusných ploch. Do 30. června 1994 bude ukončen výběr zkusných ploch a bude zřízeno více než 50 % zkusných ploch v souladu se společnými metodami pro zřizování sítětrvalých pozorovacích zkusných ploch za účelem intenzivního a trvalého dohledu (příloha I tohoto nařízení). Členské státy předají Komisi do 15. prosince 1994 přehled kritérií pro výběr u všech zkusných ploch a úplný seznam vybraných zkusných ploch obsahující základní údaje, jako je zeměpisná poloha (nadmořská výška, zeměpisná šířka a délka) a dřeviny, a dále obecné údaje týkající se každé zřízené zkusné plochy podle jednotné formy uvedené v příloze VIIa. 2. Na trvalých pozorovacích zkusných plochách se bude provádět intenzívní a trvalý dohled nad lesním ekosystémem, včetně stálé inventarizace stavu koruny, inventarizace stavu půdy a listů a měření změn růstu, míry depozice a meteorologických měření na základě postupu objektivního odběru vzorků a stanovených metod analýzy. 3. Do 31. prosince 1996 členské státy předají v jednotné formě Komisi údaje vyplývající z pozorování provedeného v letech 1991 až 1996 na každé trvalé pozorovací zkusné ploše a interpretaci výsledků v souladu s pokyny uvedenými v příloze VII. 4. Technické podrobnosti vztahující se k ustanovením tohoto článku jsou definovány v přílohách III až VIII. Článek 2 1. Žádosti o finanční pomoc Společenství na: - zřízení nebo rozšíření sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch pro intenzívní a trvalý dohled, - provádění inventarizace stavu koruny, - provádění inventarizace stavu půdy, - provádění inventarizace stavu listů, - provádění měření změn růstu, - provádění měření míry depozice, - provádění meteorologických měření, ve smyslu čl. 2 odst 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 musejí obsahovat údaje a dokumenty uvedené v příloze II tohoto nařízení. Žádosti se předkládají ve trojím vyhotovení v souladu s ustanoveními přílohy II. Členské státy předloží Komisi žádost pro následující rok do 1. listopadu každého roku. 2. K žádostem, jež nesplňují podmínky uvedené v odstavci 1, se nepřihlíží. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 29. dubna 1994. Za Komisi René Steichen člen Komise [1] Úř. věst. L 326, 21.11.1986, s. 2. [2] Úř. věst. L 217, 31.7.1992, s. 1. [3] Prosinec 1990, Štrasburk. [4] Úř. věst. L 161, 10.6.1987, s. 1. [5] Úř. věst. L 97, 15.4.1994, s. 4. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I SPOLEČNÉ METODY PRO ZŘÍZENÍ SÍTĚ TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCH ZA ÚČELEM INTENZÍVNÍHO A TRVALÉHO DOHLEDU (Čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 ve znění pozdějších změn) I. Obecné poznámky Účelem programu uvedeného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 ve znění pozdějších změn je zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch v členských státech Společenství a shromažďování údajů cestou intenzivního a trvalého dohledu. Cíle programu jsou následující: - intenzívně a trvale sledovat lesní ekosystémy ve vztahu ke škodám způsobeným znečištěným ovzduším a jinými činiteli ovlivňujícími stav lesů, - lépe pochopit příčinný vztah mezi změnami lesního ekosystému a faktory, jež na něj mají vliv, zejména znečištění ovzduší, tak, že různá měření i sledování lesních ekosystémů a jejich složek se soustředí do jednoho místa, - získat podstatné informace o vývoji určitého počtu lesních ekosystémů Společenství. II. Zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch II.1. Výběr zkusných ploch Nejpozději do 30. června 1994 členské státy provedou na svém území výběr dostatečně velkého počtu trvalých pozorovacích zkusných ploch. Maximální počet těchto ploch by v zásadě neměl překročit 20 % z celkového počtu zkusných ploch členského státu v síti polí Společenství o velikosti 16 x 16 km (nařízení (EHS) č. 1696/87). Členské státy, které mají jen omezený počet zkusných ploch v síti Společenství mohou vybrat vyšší počet trvalých zkusných ploch za předpokladu, že jich nebude více než patnáct. Výběr zkusných ploch spadá do pravomoci členských států, které však musejí dodržovat následující kritéria výběru: - zkusné plochy musí být rozmístěny tak, aby na nich byly zastoupeny nejdůležitější lesní dřeviny a nejrozšířenější podmínky pro rostlinstvo v dané zemi, - minimální velikost zkusné plochy je 0,25 hektaru, měřeno ve vodorovné poloze, - zkusná plocha je obklopena nárazníkovou zónou, aby vliv činností odvíjejících se v okolí byl co nejmenší. Skutečná velikost této zóny závisí na typu a stáří lesa. Pokud je plocha zkusné plochy a obklopující zóny stejná z hlediska velikosti a věkové struktury, pak může být šířka nárazníkové zóny jen 5 nebo 10 metrů. Pokud se na ploše lesa, na níž se nachází zkusná plocha, vyskytuje smíšený porost, různé druhy nebo rozdílné věkové struktury, pak bude nárazníková zóna rozšířena až na pětinásobek možné maximální velikosti lesa tvořícího zkusnou plochu, - jelikož má být na zkusných plochách prováděn dlouhodobý dohled, je zapotřebí, aby jejich rohy nebo kraje byly jasně označeny a aby každý vzorník na zkusné ploše byl natrvalo očíslován, - ke zkusným plochám musí být vždy snadný přístup, aniž by přístupu a odebírání vzorků bránila jakákoliv překážka, - obhospodařování zkusné plochy, nárazníkové zóny a okolního lesa musí být stejné (udržovací práce musejí být srovnatelné) a jakékoliv poruchy způsobené dohledem musí být omezeny na minimum, - je třeba vyloučit jakékoliv přímé znečištění vyvolané místními známými zdroji. Zkusné plochy se nesmějí umísťovat v bezprostřední blízkosti zemědělských hospodářství, hlavních silnic nebo znečišťujícího průmyslu, - na zkusné ploše nebo v její blízkosti musí být dostatečný počet stromů, z nichž budou vzorky odebírány, - zkusné plochy a nárazníková zóna musejí být co nejjednotnější, zejména pokud jde o dřeviny nebo směs dřevin, věk, velikost, typ půdy a svažitost, - zkusné plochy musejí být dostatečně vzdáleny od okraje lesa. Doporučuje se vybrat ty zkusné plochy, které během posledních let podléhaly dohledu podle nařízení (EHS) č. 3528/86 nebo v rámci jiných programů. Pokud je zapotřebí vybrat další zkusné plochy, doporučuje se zvolit některé ze zkusných ploch čtvercové sítě Společenství o velikosti pole 16 x 16 km, nebo ty, které se nacházejí v jejich blízkosti a umožňují využít informace pocházející z jiných zdrojů (například z meteorologických stanic). II.2. Zřízení a evidence zkusných ploch Do 30. června 1994 členské státy zřídí pokud možno všechny, ale v každém případě více než 50 % trvalých zkusných ploch. V některých případech lze připustit, aby skutečné zřízení posledních zkusných ploch bylo o rok opožděno. Každá zřízená zkusná plocha musí být podrobně popsána. Obecné údaje musejí být určeny a zaznamenány do 15. prosince 1994. Podrobný popis zkusné plochy zahrnuje její přesnou polohu, kartografický náčrt s označením rohů a/nebo hranic zkusné plochy, počet stromů na ploše i všechny další významné prvky trvalého charakteru, které charakterizují zkusnou plochu nebo s ní souvisejí (například přístupová cesta nebo řeky). V budoucnu bude na těchto mapách muset být i přesná poloha míst odběru vzorků (například vrtné sondy). II.3. Definice podplochy Pro účely hodnocení stromů (například inventarizace koruny, posouzení přírůstků) patří do vzorku v zásadě všechny stromy na zkusné ploše. Pokud je na zkusné ploše velký počet stromů (v případě hustých porostů), je možné pro potřeby těchto hodnocení vymezit podplochu. Podplocha v okamžiku zřízení zkusné plochy musí být natolik velká, aby bylo možno provádět správné odhady pro hodnocení po dobu minimálně dvaceti let, a ještě lépe, po celou dobu života porostu. Během tohoto období by mělo být na podploše k dispozici minimálně dvacet stromů. II.4. Obecné údaje vztahující se na každou zkusnou plochu U každé trvalé zkusné plochy s intenzívním a trvalým dohledem je zapotřebí během zřizování a prvních šetření shromažďovat následující obecné údaje: | Zřízení | První šetření | Popisný kód | Země Číslo pozorovací zkusné plochy Skutečná zeměpisná šířka a délka | | Údaje o stanovišti | Nadmořská výška Expozice Celková velikost zkusné plochy Počet stromů na zkusné ploše Podplocha (pokud byla vymezena) | Dostupnost vody pro hlavní druh dřeviny Typ humusu Typ půdy (odhad) | Údaje o porostu | Průměrný věk hlavního etáže Hlavní druh dřeviny Výnos (odhad) | | Jiná pozorování | Historie zkusné plochy Jiné pozorovací stanice umístěné v blízkosti | | Do 15. prosince 1994 předají členské státy Komisi pro každou zřízenou zkusnou plochu informace nashromážděné do souboru v průběhu zřizování (viz příloha VIIa, formulář 1a) a zprávy (viz příloha VIIa, formulář 1b). Závažné informace získané během let pozorování jsou každoročně předkládány na formulářích 1a a 1b (příloha VII). Ostatní informace budou sděleny okamžitě po uzávěrce prvního odpovídajícího šetření a pokud to bude nutné, budou aktualizovány. II.5. Nahrazení trvalých pozorovacích zkusných ploch Trvalé pozorovací zkusné plochy musejí být vhodné pro dlouhodobé sledování. V případě nepředvídaných událostí (například zničení stromů na zkusné ploše požárem nebo bouří), je nezbytné zkusnou plochu nahradit. Členské státy sdělí Komisi základní informace o nové zkusné ploše v souladu s ustanoveními této přílohy. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II ŽÁDOST O FINANČNÍ POMOC SPOLEČENSTVÍ NA PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 2 NAŘÍZENÍ (EHS) č. 3528/86 VE ZNĚNÍ JEHO POZDĚJŠÍCH ZMĚN Žádosti o finanční pomoc musejí být předloženy ve formě uvedené v příloze A nařízení Komise (EHS) č. 526/87 [1] a doplněny souhrnem níže vyjmenovaných informací a řádně vyplněnou tabulkou přiloženou k této příloze jako formulář 2a. U každého opatření, které se má realizovat v souladu s článkem 2, je třeba dodat následující informace: 1. Stručný popis opatření 2. Žadatel Vztah žadatele k opatřením. 3. Subjekt odpovědný za provádění opatření Předmět a rozsah hlavních činností subjektu. 4. V případě, že: Podrobný popis opatření a) se opatření týkají zřízení nebo rozšíření sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch pro intenzívní a trvalý dohled: 1. popis stávající situace, 2. zeměpisná poloha a rozloha dotyčného nebo dotyčných regionů (spolu s kartografickou dokumentací), 3. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch; b) opatření souvisejí se zavedením a prováděním inventarizace stavu koruny na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet pozorovacích zkusných ploch, které se začlení do inventarizace stavu koruny (formulář 2a), 3. podrobný popis postupu odběru vzorků použitého na úrovni zkusných ploch (počet stromů, značení atd), 4. časový harmonogram provádění navrhovaných opatření (formulář 2b); c) opatření souvisejí se zavedením a prováděním inventarizace stavu lesních půd na trvalých zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které se začlení do inventarizace stavu půd (formulář 2a), 3. podrobný popis postupů odběru vzorků použitých na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis půdního profilu atd.), 4. podrobný popis určovaných parametrů a použité metody analýzy, včetně přesného popisu veškerého kalibrování, oprav nebo přepočtu, které jsou nezbytné pro to, aby výsledky byly slučitelné s výsledky analyzovanými podle schválených metod, 5. časový harmonogram provádění navrhovaných opatření (formulář 2b); d) opatření souvisejí se zavedením a prováděním inventarizace stavu listů na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které se začlení do inventarizace stavu listů (formulář 2a), 3. podrobný popis postupů odběru vzorků použitých na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis atd.), 4. podrobný popis určovaných parametrů a použité metody analýzy, včetně přesného popisu veškerého kalibrování, oprav nebo přepočtu, které jsou nezbytné pro to, aby výsledky byly kompatibilní, 5. časový harmonogram provádění navrhovaných opatření (formulář 2b); e) se opatření vztahují k zavedení a provádění měření změn růstu na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které se začlení do měření změn růstu (formulář 2a), 3. podrobný popis postupů měření použitých na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis atd.), 4. podrobný popis určovaných parametrů a použité metody analýzy, včetně přesného popisu veškerého kalibrování, oprav nebo přepočtu, které jsou nezbytné pro to, aby výsledky byly kompatibilní s výsledky analyzovanými podle schválených metod, 5. časový harmonogram provádění navrhovaných opatření (formulář 2b); f) se opatření vztahují k zavedení a provádění měření míry depozice na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které je třeba začlenit do měření hladiny spodní vody (formulář 2a), 3. podrobný popis použitých způsobů měření na úrovni zkusné plochy (počet měření, popis atd.), 4. podrobný popis určovaných parametrů a použité metody analýzy, včetně přesného popisu veškerého kalibrování, oprav nebo přepočtu nezbytných pro to, aby výsledky byly slučitelné s výsledky analyzovanými podle schválených metod, 5. časový harmonogramu provádění navrhovaných opatření (formulář 2b); g) se opatření týkají zavedení a provádění měření meteorologických jevů na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace, 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které je třeba začlenit do měření meteorologických jevů (formulář 2a), 3. podrobný popis použitých způsobů měření na úrovni zkusné plochy (počet měření, popis atd.), 4. podrobný popis určovaných parametrů a použité metody analýzy, včetně přesného popisu veškerého kalibrování, oprav nebo přepočtu nezbytných pro to, aby výsledky byly slučitelné s výsledky analyzovanými podle schválených metod, 5. časový harmonogram provádění navrhovaných opatření (formulář 2b). 5. Náklady na provádění opatření uvedených v bodech 4 a) – 4 g) (formulář 2a) 1. náklady na zřízení nebo rozšíření sítě (4a) 1.1. náklady na zkusnou plochu, 1.2. celkové náklady, 1.3. výše pomoci požadovaná od Společenství, 2. náklady na zavedení, pozorování nebo odběr vzorků v rámci jednoho šetření (4b – 4 g) 2.1. náklady na zkusnou plochu, 2.2. celkové náklady, 2.3. výše pomoci požadovaná od Společenství, 3. náklady na analýzu a hodnocení v rámci jednoho šetření (4b – 4g) 3.1. náklady na zkusnou plochu, 3.2. celkové náklady, 3.3. výše pomoci požadovaná od Společenství, 4. celkové náklady na projekt (součet nákladů na zřízení (1.2), pozorování a/nebo odběr vzorků (2.2) a součet nákladů na analýzu a odběr vzorků (3.2)), 5. celková výše pomoci požadovaná od Společenství (součet nákladů na zřízení (1.3), pozorování a/nebo odběr vzorků (2.3) a součet nákladů na analýzu a hodnocení (3.3)). 6. Vyplňte formuláře 2a a 2b. … Datum a podpis +++++ TIFF +++++ [1] Úř. věst. L 53, 21.2.1987, s. 14. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE STAVU KORUN NA TRVALÝCH PPOZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky Inventarizace se provede na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách v roce 1994 a opakuje se každým rokem. II. Metody inventarizace II.1. Výběr vzorníků V zásadě musejí být sledovány všechny předrůstavé, nadúrovňové a úrovňové stromy (Kraftovy třídy 1–3) na celé zkusné ploše. Pokud je na zkusné ploše velký počet stromů (například v případě hustého porostu), může být počet vzorníků vybraných pro hodnocení koruny omezen tak, že se vymezí podplocha (viz příloha I bod II.3). V takovém případě musejí být pozorovány všechny předrůstavé, nadúrovňové a úrovňové stromy (Kraftovy třídy 1–3) na podploše. V některých případech lze použít ke snížení nebo výběru počtu stromů určených pro odběr vzorků odlišný, avšak objektivní a nezkreslující systém. Každý rok musí být použita stejná metoda a v rámci jednoho šetření musí být hodnoceno minimálně 20 stromů. II.2. Doba hodnocení Inventarizace se provádí v období od ukončení tvorby listů až do jeho podzimního zbarvením. II.3 Základní obecné údaje Shromažďují se následující základní obecné údaje: - číslo zkusné plochy, - číslo stromu, - druh dřeviny, - datum hodnocení. II.4. Hodnocení vzorníků 1. Vizuální hodnocení odlistění Odlistění se hodnotí v pětiprocentních stupních v poměru ke stromu s plným olistěním v podmínkách daného stanoviště. Třídění stromů podle stupňů odlistění se provádí při pozorování a zaznamenává se po pětiprocentních stupních. 2. Vizuální hodnocení změny barvy Třídění stromů podle stupně změny barvy se provádí až po pozorováních. Stupně změny barvy jsou definovány takto: Třída | Změna barvy | Procento udávající změnu barvy listů | 0 | Zádná nebo zanedbatelná | 0 – 10 | 1 | Nepatrná | 6 – 60 | 3 | Výrazná | > 60 | 4 | Odumřelý strom | | 3. Další parametry Další parametry jsou vypočteny níže: - poškození způsobené snadno zjistitelnými příčinami (hmyz, houby, abiotičtí činitelé), - identifikace typu poškození, - pozorování provedená na stromech zkusné plochy. II.5. Předání údajů Členské státy předají tyto údaje každoročně Komisi za každou zkusnou plochu a ve standardizované formě (viz příloha VII, formuláře 3a a 3b). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE STAVU PŮD NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky Inventarizace se provede na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách v průběhu let 1994–1996. Údaje o stavu půd nashromážděné a analyzované před rokem 1994 ale po 1. lednu 1991 mohou být rovněž využity za předpokladu, že bylo použito níže popsaných metod. Inventarizace se bude na každé zkusné ploše, z níž se odebírají jednotlivé vzorky, opakovat vždy po deseti letech. Tato příloha se zakládá na výsledcích práce expertní skupiny "Půdy" v rámci programu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (OSN) týkající se hodnocení a pozorování vlivů znečištěného ovzduší na lesy (program mezinárodní spolupráce "Lesy"). Odkazuje se na příručku vypracovanou touto expertní skupinou v roce 1992. Po dvou obdobích odběru vzorků se parametry, které budou analyzovány u budoucích vzorků půdy, přehodnotí. II. Metody inventarizace II.1. Výběr míst pro odběr vzorků Vzorky půdy musejí být reprezentativní pokud jde o situaci na zkusné ploše. Odebírají se z půdního profilu nebo hloubkovou sondou. Je třeba dbát na to, aby nebyly poškozeny kořeny vzorníků II.2. Základní obecné údaje Shromažďují se následující obecné údaje: - číslo zkusné plochy, - datum odběru vzorku a analýzy. II.3. Pedologická a fyzikální charakterizace zkusných ploch pro odběr vzorků Provede se pedologická charakterizace každé zkusné plochy pro odběr vzorků. Doporučuje se vypracovat popis profilu v nárazníkové zóně podle směrnic Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) pro danou oblast (FAO, 3. vydání časopisu, Řím 1990). Je třeba dbát na to, aby prováděný popis nebo popisy profilu byly z reprezentativního místa v dané zóně odběru vzorků. Doporučuje se stanovit hustotu suché půdy na základě nenarušené půdy, aby bylo možné vypočítat celkový obsah výživných látek. Pokud není hustota suché půdy stanovena, je třeba formulovat rozumný odhad tohoto parametru. Stanovení granulometrie je povinné. Velikostní kategorie částic jsou následující: < 2 μm, 2-63 μm, 63–2000 μm (FAO). Pokud použijeme práh 50 μm pro oddělení zlomků naplavenin a písku, musí být provedena konverze maximálně do 63 μm. II.4. Metoda odběru vzorků Vzorky půdy se odebírají po vrstvách o předem stanovené tloušťce nebo po horizontech. U každé vrstvy nebo horizontu se odebírá minimálně jeden reprezentativní složený vzorek nebo vzorků několik; je třeba označit počet odebraných podvzorků, aby bylo možno vytvořit složený vzorek, a datum odběru. Organické vrstvy (vrstva "O" a vrstva "H") [1] se odebírají odděleně. Pokud jsou vzorky odebírány po vrstvách o předem stanovené tloušťce, je třeba použít následující vrstvy: - 0-10 cm (doporučuje se odebrat 0-5 a 5-10 odděleně), - 10-20 cm, - 20-40 cm, - 40-80 cm II.5. Přeprava, skladování a příprava Vzorky se přepravují a skladují tak, aby chemické změny byly snížily na minimum. Označit způsob dopravy a skladování (včetně čekacích lhůt). Popřípadě lze podrobně uvést, k jakým problémům a odchylkám od stanovených postupů dochází. Doporučuje se skladovat část vzorků v bance vzorků půd, aby bylo možno provést srovnání s budoucími odběry (například za deset let). Před vlastní analýzou vzorků je třeba je připravit. Částečky o velkém rozměru (větší než 2 mm) musejí být odstraněny a vzorky je pak třeba usušit (při teplotě maximálně do 40° C) a rozdrtit nebo přesít. II.6. Metody analýzy Příručka o metodologii odběru a analýze lesních půd vypracovaná skupinou odborníků "Půda" pracujících v programu mezinárodní spolupráce "Lesy", popisuje metody použitelné při analýze různých půdních parametrů. Radí se použít schválené metody. V případě použití jiných metod (státních) je třeba podrobně vyložit srovnatelnost výsledků analýzy stejně jako metody. Při inventarizaci stavu lesních půd je třeba rozlišovat mezi parametry povinnými a parametry nepovinnými (viz níže uvedený seznam). Povinné parametry a parametry nepovinné i odpovídající schválené metody analýzy: Parametr | Jednotky | H/O | Min | Schválené metody | Poznámky | pH (CaCl2) | | Povinné | Povinné | Labex 8703–01–1–1- a ISO/TC190/SC3/GT8 | | Organický uhlík (C-org) | (g/kg) | Povinné | Povinné | Suché spalování | | Dusík (N) | (g/kg) | Povinné | Povinné | Suché spalování | | Fosfor (P) | (mg/kg) | Povinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Draslík (K) | (mg/kg) | Povinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Vápník (Ca) | (mg/kg) | Povinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Magnezium (Mg) | (mg/kg) | Povinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Organická vrstva | (kg/m2) | Povinné | | Objemová hmotnost (válcovitá) | | Uhličitan vápenatý (CaCO3) | (g/kg) | Nepovinné | Povinné | AFNOR X 31-105 | pokud pH(CaCl2) >6 | Výměnná acidita (Ac-Exc) | (cmol+/kg) | Nepovinné | Povinné | Titrace | | Výměnné bazické kationty (BCE) | (cmol+/kg) | Nepovinné | Povinné | Extrakt z BaCl2 | | Výměnné kyselé kationty (ACE) | (cmol+/kg) | Nepovinné | Povinné | Extrakt z BaCl2 | | Kationtová výměnná kapacita (CEC) | (cmol+/kg) | Nepovinné | Povinné | Bascomb | | Nasycení bázemi (BaseSat) | % | Nepovinné | Povinné | Labex L8703–26–1–1 | | Sodík (Na) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Hliník (Al) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | elezo (Fe) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Chrom (Cr) | (mg/kg) | Nepovinné | | Extrakce lučavkou královskou | | Nikl (Ni) | (mg/kg) | Nepovinné | | Extrakce lučavkou královskou | | Mangan (Mn) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Zinek (Zn) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Měď (Cu) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Olovo (Pb) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Kadmium (Cd) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | Rtuť (Hg) | (mg/kg) | Nepovinné | | Extrakce lučavkou královskou | | Síra (S) | (mg/kg) | Nepovinné | Nepovinné | Extrakce lučavkou královskou | | pH(H2O) | | Nepovinné | Nepovinné | pH elektroda | | Elektrická vodivost (EC) | (mS/m) | Nepovinné | Nepovinné | Měřič vodivosti | | Členské státy mají možnost analyzovat všechny, některé nebo i další nepovinné parametry. II.7. Předání údajů Členské státy předají tyto údaje Komisi za každou zkusnou plochu a ve standardizované formě (viz přílohu VII, formuláře 4a, 4b a 4c). [1] Expertní skupina "Půda" V rámci programu mezinárodní spolupráce mezi EHS a OSN se dohodla, že bude používat definice obsažené ve směrnicích FAO pro popis půd (1990) a definice organických vrstev jsou následující: - vrstvy nebo horizonty H: vrstvy s převládající organickou hmotou, tvořené nahromaděním nerozložených nebo jen částečně rozložených organických látek na povrchu půdy, které mohou být ponořeny do půdy. Všechny horizonty H jsou dlouhodobě nasycovány vodou nebo jí byly nasyceny dříve a nyní jsou uměle vysušeny. Horizont H může vystupovat nad minerální půdu, nebo být v jakékoli hloubce pod povrchem, pokud byl překryt; - vrstvy nebo horizonty O: vrstvy z převážně organické hmoty, tvořené nerozloženou nebo jen částečně rozloženou hrabankou, jako jsou listy, jehličí, větvičky, mechy a lišejníky, které se nahromadily na povrchu; mohou překrývat minerální nebo organickou půdu. Vrstvy O nejsou dlouhodobě nasycovány vodou. Minerální část jejich hmoty představuje jen malé procento objemu a její hmotnost je obecně mnohem menší než polovina celkové hmotnosti. Vrstva O se může nacházet na povrchu minerální půdy, nebo v jakékoli hloubce, pokud byla překryta. Horizont tvořený iluviací organických látek v minerálním podloží není typu O, ačkoliv některé takto tvořené horizonty obsahují mnoho organických látek. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V SPOLEČNÉ METODY PERIODICKÉ INVENTARIZACE OLISTĚNÍ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky Inventarizace se provádí na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách. První společná inventarizace bude dokončena do léta roku 1996. Ačkoliv se doporučuje provést inventarizaci během uvedeného období, tj. v létě 1995 a v zimě 1995/1996, lze připustit, aby byla rozložena na dva roky. Inventarizace se bude na každé jednotlivé zkusné ploše opakovat po dvou letech. Následující technické podrobnosti se zakládají na výsledcích práce expertní skupiny "Listová analýza" v rámci programu mezinárodní spolupráce "Lesy". Odkazuje se na příručku (1993) vypracovanou touto expertní skupinou. II. Metody inventarizace II.1. Datum odběru vzorků Dřeviny s opadavými listy (včetně modřínů): vzorky se odebírají, když jsou mladé listy zcela vyvinuté, ale dosud se neobjevily první známky žloutnutí a podzimního stárnutí. Dřeviny s neopadavými listy: odběr se musí uskutečnit v období vegetačního klidu. Členské státy si mají samy stanovit pro každý region i uvnitř něj nejvhodnější dobu pro odběr a analýzu vzorků různých dřevin u nížinných nebo horských oblastí a provádět je pak v tomto období. II.2. Výběr stromů Vzorky se odebírají každé dva roky z minimálně pěti stromů hlavních dřevin zastoupených na zkusné ploše. Počet stromů nezbytných pro odebírání vzorků je zvolen tak, aby: - stromy byly jiné než ty, které byly použity pro hodnocení stavu koruny, aby se zabránilo ztrátě listů způsobené opakovanými odběry, - v případě, že hodnocení životaschopnosti je omezeno na stromy z podplochy, náležely stromy vybrané pro odběry listů ke zbytku z celkové zkusné plochy. Pokud podplochy neexistují, budou stromy pro odběr vzorků vybrány v nárazníkové zóně. V takovém případě bude stromům vybraným v nárazníkové zóně přiděleno zvláštní číslo (viz příloha VII), - stromy spadaly do tříd předrůstavých a nadúrovňových (les s uzavřeným zápojem) nebo do skupiny stromů s průměrnou výškou plus nebo minus 20 % (les s volným zápojem), - stromy byly v blízkosti míst odběrů vzorků půdy určených k analýze; přitom je třeba dbát na to, aby hlavní kořeny vzorníků nebyly odběrem vzorků půdy poškozeny, - stromy vypovídaly o průměrném stupni defoliace zkusné plochy (kolem 5 % průměrné defoliace), - stromy byly reprezentativními vzorky zdravotního stavu zkusné plochy. V průběhu let nesmějí být vzorníky měněny a stromy musejí být očíslovány. U dřevin s málo rozložitou korunou a velmi malým množstvím jehlic (nebo listů) za rok je možno (nikoliv však doporučeno) střídat dvě série po pěti stromech, aby se zabránilo poškození vzorníků. Každá série musí splňovat výše uvedené podmínky. Odběry nebo inventarizace se provádí pouze na stromech patřících k hlavním dřevinám Společenství (viz příloha VII bod 15). U stromů vybraných pro odběr listů musí být za pomoci existujících nebo speciálně přidělených čísel zhodnocen stav koruny (viz příloha III). II.3. Základní obecné údaje Shromažďují se následující obecné údaje: - číslo zkusné plochy, - datum odběru vzorku a analýzy, - druh dřeviny. II.4. Výběr a množství listů Je zakázáno kácet stromy na zkusné ploše, neboť by to mohlo ovlivnit metodu odběru vzorků listů. Je důležité, aby odebrané listy byly vyvinuty na plném světle. Pro hodnocení stavu živin stromů jsou obecně nejvhodnější listy daného roku, ale u určitého počtu prvků by mohlo být zajímavé srovnat koncentrace ve starších listech a v listech z daného roku. Odebrané listy musejí být z horní třetiny koruny, s výjimkou nejhořejších přeslenů u jehličnanů; v porostech, kde se jednotlivé přesleny dají snadno rozlišit, se doporučuje odebírat listy mezi sedmým a patnáctým přeslenem. Pokud jde o dřeviny s opadavými listy, odběry se provádějí na letošních listech. Pokud jde o dřeviny s neopadavými listy, doporučuje se odebírat listy jak z nových letorostů, tak i z předchozího roku (běžný rok + 1). V každém případě je třeba dbát na to, aby odebrané listy byly již dospělé, především u dřevin, které přirůstají několikrát v jednom roce (například Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). U modřínu Larix sp. a cedru Cedrus sp. se vzorky odebírají z krátkých větví z předchozího roku. Obecně se odběr vzorků musí provádět tak, aby ve škále vzorníků byly zastoupeny všechny expozice. Pokud je to nezbytné, mohou být z každého vzorníku série odebrány vzorky z několika expozic. Na místech zjevně vystavených vlivům expozice (například příkré svahy nebo silné převládající větry) se odběr vzorků týká jediné expozice, která musí být vždy stejná. V těchto případech je nezbytné zdůvodnit expozici. Doporučené množství k analýze hlavních prvků a Fe, Mn, Zn, Cu je 30 gramů čerstvých listů pro každou věkovou třídu, z níž se vzorky odebírají. Členské státy se mohou rozhodnout, že pro potřeby vlastních metod analýzy nebo z důvodu uchování vzorků pro budoucnost se odebere větší množství listového materiálu. II.5. Způsoby odběru vzorků Pro odběr vzorků je možno použít jakýkoli vhodný způsob, který přihlíží k typu a velikosti porostu, s výjimkou kácení stromů a za podmínky, že nezpůsobí kontaminaci vzorku, vážné poškození stromů a nepředstavuje ani riziko pro pracovníky pověřené těmito odběry. II.6. Předběžné zpracování vzorků před jejich odesláním do laboratoří k analýze Vzorky se odebírají minimálně z 5 stromů, které patří k hlavním dřevinám na zkusné ploše, přičemž každý vzorek musí být uchován v samostatném sáčku. Pro analýzu se připravuje složený vzorek tak, že se smíchá rovným dílem všech pět vzorků (v případě, že se těchto pět stromů analyzuje jednotlivě, vypočte se průměr pro každý prvek). U listnáčů může být užitečné oddělit listy od větví (u některých dřevin dokonce oddělit lístky od čepele), což je zbytečné u jehličnanů. Nové přírůsty a přírůsty z předchozího roku jsou odděleny a uchovávají se v různých sáčcích. Doporučuje se použít perforované polyetylénové sáčky o velké hustotě. Pokud je to možné, měly by se sáčky sušit na čistém místě a skladovat v chladnu v hustě perforovaných polyetylénových sáčcích. Je třeba věnovat značnou pozornost zřetelnému označení každého vzorku (les, číslo zkusné plochy, dřevina, stáří jehlic atd.) před jeho odesláním do laboratoře k analýze. Tyto údaje musí být uvedeny na vnější straně sáčku (přímo na něm buď nesmyvatelným inkoustem, nebo za použití štítku). Doporučuje se uvést údaje i na papírový štítek nadepsaný nesmyvatelným inkoustem, který je vložen do sáčku. Je vhodné štítek přeložit, aby byla vyloučena jakákoliv kontaminace listů inkoustem. II.7. Ošetření před analýzou Pro účely intenzivního a trvalého dohledu na trvalých pozorovacích zkusných plochách a sledování ročních přírůstů se doporučuje stanovit množství sta listů nebo tisíce jehlic a množství přírůstů. Není nutné odstraňovat řapíky listů, ale v případě složených listů je povoleno oddělovat lístky od řapíku, pokud to nebylo učiněno již v lese. Nesmějí se používat práškované plastové rukavice, aby se vyloučila jakákoliv kontaminace. Není nutné vzorky systematicky umývat, ale v oblastech se silným znečištěním ovzduší nebo v přímořských oblastech se umytí může ukázat jako vhodné. Vzorky se perou ve vodě bez jakýchkoliv přísad. Teplota během sušení v sušičce po dobu minimálně 24 hodin nesmí překročit 80 oC. Jehlice se oddělí od větviček se stejnou opatrností jako při oddělování lístků od řapíků. Usušené vzorky se rozdrtí tak, aby vznikl jemný, pokud možno homogenní prášek. Vždy zůstane několik vláken v závislosti na druhu dřeviny, což není na překážku za podmínky, že tato vlákna jsou drobná a že prášek je před odběrem vzorků k analýze pečlivě promíchán. Při určování Mn, Fe, Cu, Cd, Al a Pb je třeba se ujistit, že drtička nekontaminovala vzorky. K otestování drtičky je možné v ní rozdrtit sušenou vláknitou celulosu a změřit tyto prvky před a po drcení. II.8. Chemická analýza Zjišťuje se pouze celková koncentrace prvků. Příručka o metodách pro odběr vzorků a analýzu listů, vypracovaná expertní skupinou "Listy" v rámci programu mezinárodní spolupráce "Lesy", popisuje vhodné metody, které lze použít při analýze různých listových parametrů. Každá země je oprávněna používat vlastní metody. Celkové koncentrace získané pomocí metod jednotlivých států však musejí být porovnány s koncentracemi ověřenými na normalizovaných referenčních vzorcích. U inventarizace listů se rozlišuje mezi povinnými a nepovinnými parametry (viz seznam níže). Parametry Povinné parametry | Nepovinné parametry | Dusík (N) Síra (S) Fosfor (P) Vápník (Ca) Magnézium (Mg) Draslík (K)) | Sodík (Na Zinek (Zn) Mangan (Mn) Železo (Fe) Měď (Cu) Olovo (Pb) Hliník (AL) Bor (B) | Členské státy mohou analyzovat více nepovinných parametrů nebo je mohou analyzovat všechny anebo jen jejich část. II.9. Přenos dat Členské státy předají Komisi tyto údaje ve standardizované formě pro každou zkusnou plochu (viz příloha VII, formuláře 5a, 5b a 5c). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VI SPOLEČNÉ METODY PRO URČENÍ ZMĚN RŮSTU NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky První měření se provede v průběhu let 1994 až 1996 na všech trvalých pozorovacích zkusných plochách. Měření parametrů růstu se rozděluje na dvě části: - periodická měření na parametrech stromu, - analýza letokruhů za pomoci vrtné tyče (nepovinné). Periodická měření se budou opakovat na každé jednotlivé zkusné ploše v období vegetačního klidu, a pak po pětiletých intervalech. K odběru a analýze vrtaných vzorků a sekci by mělo dojít pokud možno při zřizování zkusné plochy nebo krátce poté. Následující technické podrobnosti se zakládají na výsledcích práce expertní skupiny "Růst" v rámci programu mezinárodní spolupráce "Lesy". Odkazuje se na příručku vypracovanou touto skupinou. Zde popsané metody nejsou vhodné pro macchii a podobné typy vegetace. II. Metody inventarizace II.1. Datum měření Měření se musí provádět v období vegetačního klidu. II.2. Výběr vzorníků V zásadě se pozorování týká všech stromů na celé zkusné ploše. V případě, že plocha obsahuje velký počet stromů (například husté porosty), lze vymezit pro hodnocení stromů podplochu (například hodnocení koruny a růstu). V tom případě je třeba sledovat stromy na podploše. Při inventarizaci musí být podplocha natolik velká, aby bylo možno provést spolehlivé odhady růstu porostu po celé období akce. Přesná velikost podplochy musí být stanovena a vyznačena. II.3. Metody Periodická měření Každých pět let se všechny stromy na zkusné ploše nebo na podploše měří. Analýza letokruhů (vyvrtání a vzorky z tyče) Jelikož by odběr vrtáním mohl ovlivnit i ostatní měření, odebírají se tyto vzorky ze stromů mimo zkusnou plochu. Vzhledem k tomu, že stromy určené k odběru vrtáním musí být pokáceny, vybrané stromy musí být natolik vzdáleny od zkusné plochy, aby kácení v žádném ohledu neovlivnilo pozorované stromy na zkusné ploše. Zároveň musí být vzorníky reprezentativními zástupci stromů na zkusné ploše. Je třeba používat pokud možno ty stromy, které byly pokáceny v rámci obvyklého hospodaření v lesích. II.4. Základní obecné údaje Shromažďují se následující obecné údaje: - číslo zkusné plochy, - datum odběru vzorků a analýzy, - číslo stromu. II.5. Měřené parametry | Povinné parametry | Nepovinné parametry | Periodická měření | Dřevina Průměr ve výšce člověka Informace o hospodaření | Kůra Výška stromu Výška koruny Šířka koruny Odhad objemu | Analýza letokruhů | | Šířka letokruhu Průběh vývoje průměru stromu pod kůrou v pětiletých intervalech Výčetní základna a odhad objemu | Členské státy mohou analyzovat další nepovinné parametry nebo je mohou analyzovat všechny anebo jen jejich část. Členské státy jsou oprávněny používat své vlastní systémy a metody. Návrhy metod a podrobnosti postupů měření jsou obsaženy v příručce, kterou vypracovala expertní skupina "Růst" v rámci programu mezinárodní spolupráce "Lesy", v kapitole o růstu. II.6. Přenos dat Členské státy předají Komisi tyto údaje ve standardizované formě pro každou zkusnou plochu (viz příloha VII, formuláře 6a, 6b, 6c a 6d). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VII SPOLEČNÉ OBECNÉ ZÁSADY PRO PŘEDÁVÁNÍ VÝSLEDKŮ POZOROVÁNÍ NA TRVALÝCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH A JEJICH INTERPRETACI I. Obecné poznámky Účelem zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch je získat podrobné údaje o vývoji lesních ekosystémů ve Společenství a pokusit se určit vzájemný vztah mezi změnami environmentálních faktorů, zejména znečištěním ovzduší, a reakcí lesních ekosystémů. Tohoto cíle lze dosáhnou pouze zhodnocením výsledků shromážděných na úrovni zkusných ploch. Jakékoliv srovnávání výsledků z různých trvalých zkusných ploch na regionální úrovni nebo na úrovni Společenství bude muset být prováděno s největší opatrností. Doporučuje se předložit Komisi platné údaje z každého šetření (nebo z jeho dokončené části), a to ihned, jakmile jsou údaje k dispozici, za pomoci standardních formulářů v této příloze. Členské státy předají Komisi údaje shromážděné v průběhu různých inventarizací, které proběhly v letech 1991–1996 na každé trvalé zkusné ploše, zároveň s interpretací výsledků za každou zkusnou plochu. Do 31. prosince 1996 musí mít všechny údaje ve standardizované formě spolu s interpretací členského státu Komise k dispozici pro další hodnocení. Platné údaje z inventarizací provedených po roce 1996 budou předány Komisi vždy v pětiletých intervalech po ukončení šetření (například 31. prosince 2001, 2006 atd.). V této příloze je uveden způsob předkládání výsledků inventarizace a jejich interpretace. II. Obecné technické informace vztahující se k předkládání údajů II.1. Nezbytné počítačové vybavení Pro přenos dat se jako nosiče použije 3,5″ pružného disku (DSDD nebo HD). Tento disk se stal mezinárodní normou, je levný a trvanlivý. Je třeba používat kvalitní diskety. II.2. Nezbytné programové vybavení Diskety jsou formátovány na vhodnou hustotu (DSDD = nízká hustota a HD = velká hustota) za pomoci DOSu verze 2.1 nebo vyšší; musejí být 100 % kompatibilní s IBM. Veškeré informace obsažené na disketě jsou v ASCII kódu. II.3. Soubory Každá disketa (nebo sada disket) obsahuje soubor o zkusné ploše a zvláštní soubory, tj. soubor obsahující souhrnné informace o zkusné ploše a soubor nebo soubory obsahující výsledky inventarizace podle jednotlivých šetření. Příloha VIIa udává porobnosti o jménu a obsahu těchto souborů. II.4. Vzorová disketa Na požádání lze obdržet disketu s příkladem struktury a obsahu souborů. --------------------------------------------------