(18)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v této věci uvedla, že má pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES na základě Pokynů k vnitrostátní regionálně podpoře (9) (dále jen „pokyny z roku 1998“), a to z těchto důvodů: — Za prvé, zdálo se, že obě etapy investice jsou součástí téhož investičního projektu, protože představují část celkového plánu na zřizování výrobních linek, které se mají postupně přesunout z Dánska a Spojeného království. Samotné slovenské orgány v předloženém oznámení označovaly obě etapy jako jeden investiční projekt. „Předložený investiční projekt podniku Glunz&Jensen se realizuje v období let 2004–2009 ve dvou etapách: 2004–2006, 2007–2009.“ Kromě toho společnost Glunz&Jensen s.r.o. uvedla na straně 6 „Žádosti o poskytnutí státní podpory ve formě úlevy na dani“ předložené příjemcem podpory slovenským orgánům, která byla přiložena k oznámení, že investiční období trvá od roku 2004 do roku 2008 (10) a celkové investiční náklady představují „více než 200 milionů SKK“, což je částka odpovídající všem investicím realizovaným společností Glunz&Jensen s.r.o. na Slovensku. Na základě uvedených informací se zdálo, že oznámený projekt se týkal druhé etapy jednoho komplexního investičního projektu, který byl zahájen již v roce 2004. Kromě toho, jelikož se v samotné žádosti o podporu ze strany příjemce podpory nerozlišovalo mezi dvěma etapami investice, nemohla Komise vyloučit, že období trvání investice bylo uměle rozděleno do dvou etap tak, aby byl příjemce podpory způsobilý k podání žádosti o podporu v roce 2006. — Za druhé, podle informací poskytnutých slovenskými orgány byla žádost o podporu, která byla podepsána dne 29. června 2006, předložena až v listopadu 2006, tj. poté, co byla zahájena první etapa investice v roce 2004. V důsledku toho měla Komise pochybnosti, zda byla dodržena podmínka stimulačního účinku podpory, která je stanovena v bodě 4.2 pokynů z roku 1998. Komise zdůraznila, že v zásadě státní podporu, která narušuje hospodářskou soutěž nebo jejím narušením hrozí a která ovlivňuje obchod mezi členskými státy, je možné schválit jen v případě, že nad těmito negativními účinky značně převažují pozitivní přínosy vedoucí k plnění cíle Společenství (kterým je v tomto případě regionální rozvoj). Komise dospěla k závěru, že podpora, o kterou bylo požádáno koncem roku 2006, nemůže se zpětnou platností vyvolat investiční rozhodnutí, které by vedlo k zahájení prací v roce 2004 a k zahájení výrobních aktivit v dubnu 2005. — Za třetí, úvaha, že dostupnost podpory nebyla rozhodujícím kritériem, pokud jde o rozhodnutí příjemce podpory zahájit práce související s přesunem, se zdála být potvrzena vlastním prohlášením příjemce podpory v jeho žádosti o podporu, ve kterém byly objasněny důvody přesunu aktivit příjemce podpory na Slovensko: „Správní rada (Glunz&Jensen) se v průběhu roku 2003 rozhodla prozkoumat možnost zřízení výrobní jednotky v zemi, v níž jsou nízké náklady. Cílem bylo snížit výrobní náklady, nalézt subdodavatele ve střední a východní Evropě (…). Glunz&Jensen uskutečnila komparativní analýzu jedenácti zemí střední a východní Evropy, aby se rozhodla o optimálním místě pro svou pobočku (…). Z těchto jedenácti zemí byly blíže přezkoumány Česká republika, Slovenská republika a Bulharsko. Dospěli jsme k závěru, že Slovenská republika je pokládána za nejvhodnější místo z hlediska podnikání společnosti Glunz&Jensen a z hlediska kombinace faktorů na hodnocených trzích (11).“ — Za čtvrté, slovenské orgány objasnily důvod, proč příjemce podpory nepředložil žádost o státní podporu pro první etapu investičního projektu. Podle jejich vysvětlení se společnost domnívala, že před vstupem Slovenské republiky do EU nebylo třeba o schválení státní podpory ve formě daňové úlevy žádat. Podle nich bylo třeba předložit žádost o podporu pouze v daňovém přiznání za rok, ve kterém společnosti poprvé vznikla daňová povinnost. Podle slovenských orgánů to znamená, že společnost Glunz&Jensen s.r.o. plánovala požádat o státní podporu od samého začátku realizace investičního projektu v roce 2004. Komise usoudila, že nedostatečnou informovanost příjemce podpory, pokud jde o příslušný postup, nelze zohlednit. Je třeba zdůraznit, že poskytnutí podpory podle § 35a zákona č. 366/1999 Sb. o daních z příjmů ve znění pozdějších předpisů se neuplatňovalo automaticky před přistoupením Slovenska a neuplatňuje se automaticky ani v současnosti, protože neexistuje režim podpory, který by se vztahoval na uvedené ustanovení. V důsledku toho tento druh podpory bylo a i nadále je třeba oznamovat Komisi individuálně jako podporu ad hoc, což dokazuje přibližně 40 oznámení ad hoc předložených Slovenskou republikou při uplatňování tohoto právního základu v rámci tzv. dočasného postupu. — Na závěr, i kdyby tato podpora měla stimulační účinek, je třeba vyjádřit vážné pochybnosti: ve skutečnosti pokyny z roku 1998 (bod 2) obsahují negativní stanovisko vůči podpoře ad hoc, pokud se nedá dokázat, že regionální přínos opatření převažuje nad negativními dopady narušení hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu. V této souvislosti Komise uvedla: — I když opatření představuje významný příspěvek k regionálnímu rozvoji (155 přímých pracovních míst, asi 30 nepřímých pracovních míst), jeho negativní účinky se zdají být stejně významné. — Příslušný trh výrobků příjemce podpory se týká grafických zařízení na zpracování podkladů, především CtP (computer-to-plate) procesorů. Komise poznamenala, že podpora se má poskytnout podniku, který má na evropském trhu […] %-ní podíl. Nejbližšími konkurenty podniku Glunz&Jensen v Evropě jsou spolu s jejich podíly na trhu společnosti: Height Design, Spojené království […] %, Agfa (Lastra) Belgie […] %, E-graf, Itálie […] %, Haase, Německo […] % a Ovit, Itálie […] %. Vzhledem k tržní pozici příjemce podpory byla Komise toho názoru, že plánované opatření může mít vážný vliv na hospodářskou soutěž na příslušném, velmi specifickém trhu, na kterém příjemce podpory působí. — Kromě toho se projekt týká přesunu výrobní činnosti a zařízení z Dánska a Spojeného království. Jelikož se jednalo o výlučně výrobní provoz, závod v Thetforde ve Spojeném království byl po přesunu výroby na Slovensko koncem roku 2006 uzavřen. Podle informací dostupných na internetové stránce společnosti přišlo v Thetforde o práci 77 zaměstnanců. Dánská společnost se bude v budoucnosti zaměřovat na prodejní aktivity, zákaznický servis, výzkum a vývoj a řízení pilotního závodu. Přesun má proto významný vliv na obchod mezi členskými státy.