NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1881/2006

ze dne 19. prosince 2006,

kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2) , bylo mnohokrát podstatně změněno. Je nutno znovu změnit maximální limity některých kontaminujících látek, aby byly zohledněny nové informace a vývoj v Codex Alimentarius. Zároveň tam, kde je to zapotřebí, by text měl být vyjasněn. Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být nahrazeno.

Maximální limity by měly být stanoveny na přísné úrovni, které je možno rozumně dosáhnout při dodržování správných zemědělských, rybářských a výrobních postupů a při zohlednění rizika souvisejícího s konzumací potravin. V případě kontaminujících látek, které jsou považovány za genotoxické karcinogeny, nebo v případech, kdy je současná expozice populace nebo ohrožených skupin populace blízká přípustné dávce či ji překračuje, by měly být maximální limity stanoveny na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni („ALARA“). Takové přístupy zaručí, aby provozovatelé potravinářských podniků uplatňovali opatření, jež v zájmu ochrany veřejného zdraví v co nejvyšší míře zabrání a omezí kontaminaci. Dále je k ochraně zdraví kojenců a malých dětí, jedné z ohrožených skupin, vhodné stanovit nejnižší maximální limity, jichž je možno dosáhnout prostřednictvím přísného výběru surovin používaných k výrobě potravin pro kojence a malé děti. Přísný výběr surovin je rovněž vhodné uplatnit v případě výroby některých zvláštních potravin, jako jsou otruby určené k přímé lidské spotřebě.

Má se za to, že třídění nebo jiné metody fyzikálního ošetření umožňují snížit obsah aflatoxinu v zásilkách v případě jader podzemnice olejné, skořápkových plodů, sušeného ovoce a kukuřice. S cílem minimalizovat dopad na obchod je vhodné připustit vyšší obsah aflatoxinu u těch produktů, které nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka. V těchto případech by maximální limity aflatoxinů měly být stanoveny s ohledem na účinnost výše uvedených ošetření, jejichž cílem je snížit obsah aflatoxinu v jádrech podzemnice olejné, skořápkových plodech, sušeném ovoci a kukuřici na úroveň nižší, než jsou maximální limity stanovené pro tyto produkty určené k přímé lidské spotřebě nebo používané jako potravinová složka.

V některých členských státech je z důvodu klimatických podmínek obtížné zajistit, aby nebyly překročeny maximální limity pro čerstvý hlávkový salát a čerstvý špenát. Tyto členské státy by měly mít možnost na přechodné období povolit uvádění čerstvého hlávkového salátu a čerstvého špenátu vypěstovaného a určeného ke spotřebě na jejich území na trh, i když obsah dusičnanů překračuje maximální limity. Producenti salátu a špenátu usazení v členských státech, které vydaly výše uvedená povolení, by měli postupně upravit své pěstitelské metody podle správné zemědělské praxe doporučené na vnitrostátní úrovni.

Některé druhy ryb pocházející z oblasti Baltského moře mohou obsahovat vysoká množství dioxinů a PCB s dioxinovým efektem. Významná část těchto druhů ryb z oblasti Baltského moře nebude splňovat maximální limity, a neměly by proto být určeny ke konzumaci. Ukazuje se však, že vyloučení ryb z jídelníčku by mohlo mít negativní dopad na zdraví obyvatel Baltského regionu.

Na základě tohoto posouzení a s ohledem na PMTDI by měly být stanoveny maximální limity patulinu v některých potravinách, aby byla zajištěna ochrana spotřebitelů před nepřijatelnou úrovní kontaminace. S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků a na provádění doporučení Komise 2003/598/ES ze dne 11. srpna 2003 o prevenci a omezování kontaminace patulinem u jablečných šťáv a jablečných šťáv používaných jako doplňky jiných nápojů (12) by tyto maximální limity měly být přehodnoceny, a pokud je to nezbytné, sníženy.

Pro 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol a fumonisin B3 není nutné zvažovat zvláštní opatření, neboť opatření především ohledně deoxynivalenolu a fumonisinu B1 a B2 by vzhledem k jejich společnému výskytu chránila obyvatelstvo také proti nepřijatelné expozici 3-acetyldeoxynivalenolu, 15-acetyldeoxynivalenolu a fumonisinu B3. Totéž platí o nivalenolu, který se do jisté míry vyskytuje společně s deoxynivalenolem. Navíc je míra expozice člověka nivalenolu odhadována jako výrazně nižší, než je prozatímní TDI. Pokud jde o jiné trichotheceny posuzované v rámci uvedeného úkolu vědecké spolupráce, jako je například 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T-2 triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol a verrukol, není jejich výskyt podle omezeného množství dostupných informací častý a zjištěné úrovně jsou obvykle nízké.

U kukuřice nejsou dosud přesně známy všechny faktory, které se podílejí na tvorbě fusariových toxinů, zejména zearalenonu a fumonisinů B1 a B2. Proto je stanoveno časové období, které má umožnit provozovatelům potravinářských podniků, jež jsou součástí řetězce zpracování obilí, aby provedli šetření zaměřená na zdroje tvorby těchto mykotoxinů a na určení řídicích opatření, která je třeba podniknout k vyloučení jejich přítomnosti v co největší možné míře. Navrhuje se, aby maximální limity založené na aktuálně dostupných údajích o výskytu platily od roku 2007, pokud nebudou do té doby stanoveny žádné zvláštní maximální limity založené na nových informacích o výskytu a tvorbě uvedených toxinů.

S ohledem na vývoj vědeckých a technologických poznatků o těchto toxinech v potravinách by do 1. července 2008 měl být zvážen přezkum maximálních limitů pro deoxynivalenol, zearalenon, fumonisiny B1 a B2 a rovněž by mělo být zváženo, zda je vhodné stanovit maximální úroveň pro T-2 a HT-2 toxinu v obilovinách a výrobcích z obilovin.

Ačkoli z toxikologického hlediska by každý limit měl platit jak pro dioxiny, tak pro PCB s dioxinovým efektem, v roce 2001 byly na úrovni Společenství stanoveny maximální limity pouze pro dioxiny, a nikoli pro PCB s dioxinovým efektem, protože o výskytu PCB s dioxinovým efektem bylo v té době k dispozici jen velmi málo údajů. Od roku 2001 však množství dostupných údajů o výskytu PCB s dioxinovým efektem vzrostlo, a proto byly v roce 2006 stanoveny maximální limity pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem, neboť z toxikologického hlediska je to nejvhodnější přístup. K zajištění hladkého přechodu by měly vedle nově stanovených limitů pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem zůstat po přechodné období v platnosti též stávající maximální limity pro dioxiny. Potraviny musí po toto přechodné období vyhovět jak maximálním limitům pro dioxiny, tak maximálním limitům pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem. Do 31. prosince 2008 se zváží, zda lze upustit od samostatných maximálních limitů pro dioxiny.

K posílení aktivního přístupu ke snižování dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách a krmivech stanovilo doporučení Komise 2006/88/ES ze dne 6. února 2006 o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách (34) intervenční prahové hodnoty. Tyto intervenční prahové hodnoty slouží příslušným orgánům a provozovatelům jako nástroj k poukázání na případy, kdy je vhodné zjistit zdroj kontaminace a přijmout opatření k jeho omezení nebo odstranění. Vzhledem k tomu, že dioxiny a PCB s dioxinovým efektem mají různé zdroje, jsou stanoveny samostatné intervenční prahové hodnoty jak pro dioxiny, tak pro PCB s dioxinovým efektem. Tento přístup k aktivnímu omezení výskytu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v krmivech a potravinách a následně také platné maximální limity by ve stanovené lhůtě měly být přehodnoceny s cílem stanovit nižší limity. Proto se do 31. prosince 2008 zváží významné snížení maximální limitů pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem.

Pokud jde o stanovení maximálních limitů pro další potraviny do 31. prosince 2008, zvláštní pozornost bude věnována nutnosti stanovit samostatné nižší maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým účinkem v potravinách pro kojence a malé děti, a to s ohledem na výsledky monitorování získané prostřednictvím programů pro monitorování dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách pro kojence a malé děti v letech 2005, 2006 a 2007.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Obecná ustanovení

1. Potraviny uvedené v příloze se neuvedou na trh, pokud obsahují některou kontaminující látku uvedenou v příloze v množství, jež přesahuje maximální limit stanovený přílohou.

2. Maximální limity stanovené v příloze se uplatní na jedlou část dané potraviny, nestanoví-li uvedená příloha jinak.

Článek 2

Sušené, naředěné, zpracované a vícesložkové potraviny

1. Při uplatnění maximálních limitů stanovených v příloze na potraviny, které jsou sušené, naředěné, zpracované nebo složené z více než jedné složky, je nutno vzít v úvahu:

2. Při provádění úředních kontrol poskytne provozovatel potravinářského podniku příslušnému orgánu zvláštní faktory koncentrace a ředění pro dotčené operace sušení, ředění, zpracování nebo mísení nebo pro dotčené sušené, naředěné, zpracované nebo vícesložkové potraviny a rovněž poskytne odůvodnění jejich použití.

Pokud provozovatel potravinářského podniku neposkytne nezbytné údaje o faktorech koncentrace nebo ředění nebo pokud příslušný úřad shledá tento faktor s ohledem na poskytnuté odůvodnění nevhodným, stanoví tento faktor příslušný úřad sám na základě dostupných informací a s cílem maximální ochrany veřejného zdraví.

3. Odstavec 1 a 2 se použije, pokud nejsou pro tyto sušené, naředěné, zpracované a vícesložkové výrobky stanoveny maximální limity Společenství.

4. Pokud právní předpisy Společenství nestanoví zvláštní maximální limity pro potraviny určené pro kojence a malé děti, členské státy mohou stanovit přísnější limity.

Článek 3

Zákaz týkající se použití, mísení a detoxikace

1. Potraviny, které nesplňují maximální limity stanovené v příloze, se nepoužijí jako potravinové složky.

2. Potraviny, které splňují maximální limity stanovené v příloze, se nemísí s potravinami, jež tyto maximální limity překračují.

3. Potraviny, které jsou podrobeny třídění nebo jiné metodě fyzikálního ošetření snižující úrovně kontaminace, se nemísí s potravinami určenými k přímé lidské spotřebě nebo s potravinami určenými k použití jako potravinová složka.

4. Potraviny obsahující kontaminující látky uvedené v oddílu 2 přílohy (mykotoxiny) nelze záměrně detoxikovat chemickým ošetřením.

Článek 4

Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, skořápkové plody, sušené ovoce a kukuřici

Jádra podzemnice olejné, skořápkové plody, sušené ovoce a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.3, 2.1.5 a 2.1.6 přílohy mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:

Článek 5

Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, produkty z ní vyrobené a obiloviny

Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. nebo na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní dokument musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokumentu slučitelná s uvedeným způsobem použití.

Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.3 a 2.1.6 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, produkty z ní vyrobené a obiloviny uvedené na trh.

Článek 6

Zvláštní ustanovení pro hlávkový salát

Není-li hlávkový salát pěstovaný pod ochranným krytem (skleníkový salát) označen jako skleníkový salát, použijí se maximální limity stanovené v příloze pro salát pěstovaný na otevřených plochách (polní salát).

Článek 7

Dočasné odchylky

1. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Belgie, Irsko, Nizozemsko a Spojené království do 31. prosince 2008 udělovat povolení uvádět na trh čerstvý špenát vypěstovaný a určený ke spotřebě na jejich území a obsahující množství dusičnanů vyšší než maximální limity stanovené v bodě 1.1 přílohy.

2. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Irsko a Spojené království do 31. prosince 2008 udělovat povolení uvádět na trh čerstvý hlávkový salát vypěstovaný a určený ke spotřebě na jejich území a sklízený v průběhu roku a obsahující množství dusičnanů vyšší než maximální limity stanovené v bodě 1.3 přílohy.

3. Odchylně od ustanovení článku 1 může Francie do 31. prosince 2008 udělovat povolení uvádět na trh čerstvý hlávkový salát vypěstovaný a určený ke spotřebě na jejím území a sklízený od 1. října do 31. března a obsahující množství dusičnanů vyšší než maximální limity stanovené v bodě 1.3 přílohy.

4. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Finsko a Švédsko do 31. prosince 2011 udělovat povolení uvádět na trh ryby druhů losos obecný (Salmo salar), sleď obecný (Clupea harengus), mihule říční (Lampetra fluviatilis), pstruh obecný (Salmo trutta), siven (Salvelinus spp.) a síh malý (Coregonus albula) pocházejících z oblasti Baltského moře určené ke spotřebě na jejich území a obsahující množství dioxinů a/nebo sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem vyšší než maximální limity stanovené v bodě 5.3 přílohy za předpokladu, že existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o doporučeních týkajících se omezení konzumace ryb z oblasti Baltského moře určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku. Finsko a Švédsko podají každoročně do 31. března Komisi zprávu o výsledcích monitorování obsahu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách z oblasti Baltského moře za předchozí rok a o opatřeních přijatých ke snížení expozice člověka dioxinům a PCB s dioxinovým efektem z ryb z oblasti Baltského moře.

Finsko a Švédsko budou nadále provádět nezbytná opatření, která zajistí, aby ryby a rybí výrobky, které nejsou v souladu s bodem 5.3 přílohy, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.

Článek 8

Odběr vzorků a analýza

Odběr vzorků a analýza prováděné při úřední kontrole maximálních limitů stanovených v příloze se provádějí v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 1882/2006 (38), (ES) č. 401/2006 (39) a (ES) č. 1883/2006 (40) a směrnicemi Komise 2001/22/ES (41), 2004/16/ES (42) a 2005/10/ES (43).

Článek 9

Monitorování a předkládání zpráv

1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je obsahuje ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a každoročně do 30. června sdělí Komisi výsledky svého monitorování. Komise dá tyto výsledky k dispozici členským státům.

2. Členské státy a zúčastněné strany každoročně předloží Komisi výsledky provedených šetření, včetně údajů o výskytu a o pokroku při používání preventivních opatření pro zamezení kontaminace ochratoxinem A, deoxynivalenolem, zearalenonem, fumonisiny B1 a B2, T-2 a HT-2 toxinem. Komise dá tyto výsledky k dispozici členským státům.

3. Členské státy by měly Komisi předkládat zprávy o zjištěních týkajících se aflatoxinů, dioxinů, PCB s dioxinovým efektem, jiných PCB než s dioxinovým efektem a polycyklických aromatických uhlovodíků podle rozhodnutí Komise 2006/504/ES (44), doporučení Komise 2006/794/ES (45) a doporučení Komise 2005/108/ES (46).

Článek 10

Zrušení

Nařízení (ES) č. 466/2001 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 11

Přechodná opatření

Toto nařízení se nevztahuje na produkty, jež byly uvedeny na trh před daty uvedenými v bodě a) až d) v souladu s ustanoveními použitelnými k příslušnému datu:

Prokázání toho, kdy byly produkty uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.

Článek 12

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. března 2007.

(1) Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2) Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 199/2006 (Úř. věst. L 32, 4.2.2006, s. 32).

(3) Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1662/2006 (Úř. věst. L 320, 18.11.2006, s. 1).

(4) Zprávy Vědeckého výboru pro potraviny, řada 38, Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o dusičnanech a dusitanu, s. 1–33, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_38.pdf

(5) Zprávy Vědeckého výboru pro potraviny, řada 35, Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o aflatoxinech, ochratoxinu A a patulinu, s. 45–50, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_35.pdf

(6) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o ochratoxinu A (vydáno dne 17. září 1998), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out14_en.html

(7) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.7 „Posouzení dietárního příjmu ochratoxinu A v členských státech EU“. http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/task_3-2-7_en.pdf

(8) Úř. věst. L 52, 4.3.1993, s. 18.

(9) Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se ochratoxinu A v potravinách, http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1521.Par.0001.File.dat/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en1.pdf

(10) Zápis ze 120. zasedání Vědeckého výboru pro potraviny konaného ve dnech 8.–9. března 2000 v Bruselu; zápis týkající se patulinu, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out55_en.pdf

(11) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.8 „Posouzení dietárního příjmu patulinu v členských státech EU“. http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/3.2.8_en.pdf

(12) Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 34.

(13) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech, část 1: Deoxynivalenol (DON), (vydáno dne 2. prosince 1999), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out44_en.pdf

(14) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech, část 2: Zearalenon (ZEA), (vydáno dne 22. června 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out65_en.pdf

(15) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech, část 3: Fumonisin B1 (FB1) (vydáno dne 17. října 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out73_en.pdf

(16) Aktualizované stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fumonisinu B1, B2 a B3 (vydáno dne 4. dubna 2003) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out185_en.pdf

(17) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech, část 4: Nivalenol (vydáno dne 19. října 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out74_en.pdf

(18) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech Část 5: T-2 toxin a HT-2 toxin (přijato dne 30. května 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out88_en.pdf

(19) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o fusariových toxinech Část 6: Skupinové hodnocení T-2 toxinu, HT-2 toxinu, nivalenolu a deoxynivalenolu (přijaté dne 26. února 2002), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out123_en.pdf

(20) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.10 „Sběr údajů o výskytu fusariových toxinů v potravinách a posouzení jejich dietárního příjmu v členských státech EU“, http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf

(21) Úř. věst. L 234, 29.8.2006, s. 35.

(22) Zprávy Vědeckého výboru pro potraviny, řada 32, Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny „Možné zdravotní riziko, jež představuje olovo v potravinách a nápojích“, s. 7–8, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_32.pdf

(23) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.11 „Posouzení dietární expozice arzenu, kadmiu, olovu a rtuti v členských státech EU“, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-11_heavy_metals_report_en.pdf

(24) Zprávy Vědeckého výboru pro potraviny, řada 36, Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o kadmiu, s. 67–70, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf

(25) Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) vydané na žádost Komise a týkající se rtuti a methylrtuti v potravinách (přijaté dne 24. února 2004), http://www.efsa.eu.int/science/contam/contam_opinions/259/opinion_contam_01_en1.pdf

(26) http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/information_note_mercury-fish_12-05-04.pdf

(27) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o zvýšeném riziku, jež představuje cín obsažený v konzervovaných potravinách (přijato dne 12. prosince 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out110_en.pdf

(28) Stanovisko vědeckého výboru pro potraviny o 3-chlorpropan-1,2-diolu (3-MCPD), které aktualizuje stanovisko vědeckého výboru pro potraviny z roku 1994 (přijaté dne 30. května 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf

(29) Zprávy Vědeckého výboru pro potraviny, řada 36, Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o 3-chlorpropan-1,2-diolu (3-MCPD), s. 31–34, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf

(30) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.9 „Sběr a shromáždění údajů o obsahu 3-MCPD a souvisejících látek v potravinách“, s. 256, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-9_final_report_chloropropanols_en.pdf

(31) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o posouzení rizika dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách. Aktualizované stanovisko založené na nových vědeckých poznatcích dostupných po přijetí stanoviska Vědeckého výboru pro potraviny ze dne 22. listopadu 2000 (přijaté dne 30. května 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf

(32) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o posouzení rizika dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách (přijaté dne 22. listopadu 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out78_en.pdf

(33) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.5 „Posouzení dietárního příjmu dioxinů a souvisejících PCB v členských státech EU“, http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/library/pub/pub08_en.pdf

(34) Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 26.

(35) Stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny o rizicích polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách pro lidské zdraví (vydáno dne 4. prosince 2002) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf

(36) Hodnocení některých kontaminujících látek v potravinách – zpráva Společného výboru odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky. Šedesáté čtvrté zasedání, Řím, 8.–17. února 2005, s. 1–6 a s. 61–81.

Technická zpráva Světové zdravotnické organizace, řada 930, 2006 – WHO Technical Report Series, No. 930, 2006 – http://whqlibdoc.who.int/trs/WHO_TRS_930_eng.pdf

(37) Zprávy o úkolech vědecké spolupráce, úkol 3.2.12 „Sběr údajů o výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-12_final_report_pah_en.pdf

(38) Viz strana 25 v tomto čísle Úředního věstníku.

(39) Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 12.

(40) Viz strana 32 v tomto čísle Úředního věstníku.

(41) Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 14. Směrnice pozměněně směrnici 2005/4/ES (Úř. věst. L 19, 21.1.2005, s. 50).

(42) Úř. věst. L 42, 13.2.2004, s. 16.

(43) Úř. věst. L 34, 8.2.2005, s. 15.

(44) Úř. věst. L 199, 21.7.2006, s. 21.

(45) Úř. věst. L 322, 22.11.2006, s. 24.

(46) Úř. věst. L 34, 8.2.2005, s. 43.

PŘÍLOHA

Maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (1)

Oddíl 1: Dusičnany

Potraviny (1) Maximální limity (mg NO3/kg) 1.1 Čerstvý špenát (Spinacia oleracea) (2) Sklizeň od 1. října do 31. března 3 000 Sklizeň od 1. dubna do 30. září 2 500 1.2 Konzervovaný, hluboce zmrazený nebo zmrazený špenát 2 000 1.3 Čerstvý hlávkový salát (Lactuca sativa L.) (skleníkový a polní salát) kromě salátu uvedeného v bodě 1.4 Sklizeň od 1. října do 31. března: hlávkový salát pěstovaný pod ochranným krytem 4 500 hlávkový salát pěstovaný na otevřených plochách 4 000 Sklizeň od 1. dubna do 30. září: hlávkový salát pěstovaný pod ochranným krytem 3 500 hlávkový salát pěstovaný na otevřených plochách 2 500 1.4 Salát typu „Iceberg“ hlávkový salát pěstovaný pod ochranným krytem 2 500 hlávkový salát pěstovaný na otevřených plochách 2 000 1.5 Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3) (4) 200





Oddíl 2: Mykotoxiny

Potraviny (1) Maximální limity (μg/kg) 2.1 Aflatoxiny B1 Suma B1, B2, G1 a G2 M1 2.1.1 Jádra podzemnice olejné, jež mají být před použitím k lidské spotřebě či jako potravinová složka tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena 8,0 (5) 15,0 (5) — 2.1.2 Skořápkové plody, jež mají být před použitím k lidské spotřebě či jako potravinová složka tříděny nebo jinak fyzikálně ošetřeny 5,0 (5) 10,0 (5) — 2.1.3 Jádra podzemnice olejné, skořápkové plody a zpracované výrobky z nich určené k přímé lidské spotřebě nebo pro použití jako potravinová složka 2,0 (5) 4,0 (5) — 2.1.4 Sušené ovoce, jež má být před použitím k lidské spotřebě či jako potravinová složka tříděno nebo jinak fyzikálně ošetřeno 5,0 10,0 — 2.1.5 Sušené ovoce a výrobky z něj zpracované určené k přímé lidské spotřebě nebo pro použití jako potravinová složka 2,0 4,0 — 2.1.6 Všechny druhy obiloviny a všechny výrobky pocházející z obilovin včetně zpracovaných výrobků z obilovin kromě potravin uvedených v 2.1.7, 2.1.10 a 2.1.12 2,0 4,0 — 2.1.7 Kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě či jako potravinová složka tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena 5,0 10,0 — 2.1.8 Syrové mléko (6), tepelně ošetřené mléko a mléko pro výrobu mléčných výrobků — — 0,050 2.1.9 Následující druhy koření: Capsicum spp. (sušené plody, celé nebo mleté, včetně chilli, mletého chilli, kayenského pepře a papriky) Piper spp. (plody, včetně bílého a černého pepře) Myristica fragrans (muškátový oříšek) Zingiber officinale (zázvor) Curcuma longa (kurkuma) 5,0 10,0 — 2.1.10 Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (7) 0,10 — — 2.1.11 Počáteční a pokračovací kojenecká výživa, včetně počátečního a pokračovacího mléka pro kojence (4), (8) — — 0,025 2.1.12 Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely (9), (10), určené speciálně pro kojence 0,10 — 0,025 2.2 Ochratoxin A 2.2.1 Nezpracované obiloviny 5,0 2.2.2 Všechny produkty pocházející z nezpracovaných obilovin, včetně zpracovaných výrobků z obilovin a obilovin určených k přímé lidské spotřebě kromě potravin uvedených v 2.2.9 a 2.2.10 3,0 2.2.3 Sušené hrozny révy vinné (korintky, rozinky a sultánky) 10,0 2.2.4 Pražená kávová zrna a mletá pražená káva kromě rozpustné kávy 5,0 2.2.5 Rozpustná káva (instantní káva) 10,0 2.2.6 Víno (včetně šumivého vína, s výjimkou likérového vína a vína s obsahem alkoholu nejméně 15 % objemových) a ovocné víno (11) 2,0 (12) 2.2.7 Aromatizovaná vína, aromatizované vinné nápoje a aromatizované vinné koktejly (13) 2,0 (12) 2.2.8 Hroznová šťáva, rekonstituovaná koncentrovaná hroznová šťáva, hroznový nektar, rekonstituovaný hroznový mošt a rekonstituovaný koncentrovaný hroznový mošt určené pro lidskou spotřebu (14) 2,0 (12) 2.2.9 Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (7) 0,50 2.2.10 Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely (9), (10) určené speciálně pro kojence 0,50 2.2.11 Zelená káva, sušené ovoce jiné než sušené hrozny révy vinné, pivo, kakao a kakaové výrobky, likérová vína, masné výrobky, koření a lékořice — 2.3 Patulin 2.3.1 Ovocné šťávy, rekonstituované koncentrované ovocné šťávy a ovocné nektary (14) 50 2.3.2 Lihoviny (15), jablečné víno a jiné fermentované nápoje získané z jablek nebo obsahujících jablečnou šťávu 50 2.3.3 Pevné výrobky z jablek, včetně jablečného kompotu a jablečného pyré určené k přímé lidské spotřebě kromě potravin uvedených v 2.3.4 a 2.3.5 25 2.3.4 Jablečná šťáva a pevné výrobky z jablek, včetně jablečného kompotu a jablečného pyré, pro kojence a malé děti (16), takto označené a prodávané (4) 10,0 2.3.5 Jiné než obilné příkrmy pro kojence a malé děti (3), (4) 10,0 2.4 Deoxynivalenol (17) 2.4.1 Nezpracované obiloviny (18), (19), jiné než pšenice tvrdá, oves a kukuřice 1 250 2.4.2 Nezpracovaná pšenice tvrdá a oves (18), (19) 1 750 2.4.3 Nezpracovaná kukuřic (18) 1 750 (20) 2.4.4 Obiloviny určené k přímé lidské spotřebě, obilná mouka (včetně kukuřičné mouky, kukuřičné krupičky a kukuřičné krupice (21)), otruby ve formě konečného výrobku uváděného na trh pro přímou lidskou spotřebu a klíčky kromě potravin uvedených v 2.4.7 750 2.4.5 Těstoviny (v suchém stavu) (22) 750 2.4.6 Pečivo (včetně malého běžného pečiva), jemné a trvanlivé pečivo, sušenky, svačinky z obilovin a snídaňové cereálie 500 2.4.7 Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (7) 200 2.5 Zearalenon (17) 2.5.1 Nezpracované obiloviny (18), (19), jiné než kukuřice 100 2.5.2 Nezpracovaná kukuřice (18) 200 (20) 2.5.3 Obiloviny určené k přímé lidské spotřebě, obilná mouka, otruby ve formě konečného výrobku uváděného na trh pro přímou lidskou spotřebu a klíčky kromě potravin uvedených v 2.5.4, 2.5.7 a 2.5.8 75 2.5.4 Kukuřice určená k přímé lidské spotřebě, kukuřičná mouka, kukuřičná krupička, kukuřičná krupice, kukuřičné klíčky a rafinovaný kukuřičný olej (21) 200 (20) 2.5.5 Pečivo (včetně malého běžného pečiva), jemné a trvanlivé pečivo, sušenky, svačinky z obilovin a snídaňové cereálie kromě svačinek z kukuřice a kukuřičných snídaňových cereálií 50 2.5.6 Svačinky z kukuřice a kukuřičné snídaňové cereálie 50 (20) 2.5.7 Obilné příkrmy (kromě kukuřičných příkrmů) a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (7) 20 2.5.8 Kukuřičné příkrmy pro kojence a malé děti (3), (7) 20 (20) 2.6 Fumonisiny Suma B1 a B2 2.6.1 Nezpracovaná kukuřice (18) 2 000 (23) 2.6.2 Kukuřičná mouka, kukuřičná krupička, kukuřičná krupice, kukuřičné klíčky a rafinovaný kukuřičný olej (21) 1 000 (23) 2.6.3 Kukuřičné potraviny k přímé spotřebě kromě potravin uvedených v 2.6.2 a 2.6.4 400 (23) 2.6.4 Kukuřičné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (7) 200 (23) 2.7 T-2 a HT-2 toxin (17) Suma T-2 a HT-2 toxinu 2.7.1 Nezpracované obiloviny (18) a výrobky z obilovin





Oddíl 3: Kovy

Potraviny (1) Maximální limity (mg/kg čerstvé hmotnosti) 3.1 Olovo 3.1.1 Syrové mléko (6), tepelně ošetřené mléko a mléko pro výrobu mléčných výrobků 0,020 3.1.2 Počáteční a pokračovací kojenecká výživa (4), (8) 0,020 3.1.3 Maso (s výjimkou drobů) skotu, ovcí, prasat a drůbeže (6) 0,10 3.1.4 Droby ze skotu, ovcí, prasat a drůbeže (6) 0,50 3.1.5 Svalovina ryb (24) (25) 0,30 3.1.6 Korýši, kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae) (26) 0,50 3.1.7 Mlži (26) 1,5 3.1.8 Hlavonožci (bez vnitřností) (26) 1,0 3.1.9 Obiloviny, luskoviny a luštěniny 0,20 3.1.10 Zelenina kromě košťálové zeleniny, listové zeleniny, čerstvých bylinek a hub (27). V případě brambor se maximální limit vztahuje na loupané brambory. 0,10 3.1.11 Košťálová zelenina, listová zelenina a pěstované houby (27) 0,30 3.1.12 Ovoce kromě bobulovin a drobného ovoce (27) 0,10 3.1.13 Bobuloviny a drobné ovoce (27) 0,20 3.1.14 Tuky a oleje, včetně mléčného tuku 0,10 3.1.15 Ovocné šťávy, rekonstituované koncentrované ovocné šťávy a ovocné nektary (14) 0,050 3.1.16 Víno (včetně šumivého vína, s výjimkou likérového vína), jablečné, hruškové a ovocné víno (11) 0,20 (28) 3.1.17 Aromatizovaná vína, aromatizované vinné nápoje a aromatizované vinné koktejly (13) 0,20 (28) 3.2 Kadmium 3.2.1 Maso (s výjimkou drobů) skotu, ovcí, prasat a drůbeže (6) 0,050 3.2.2 Koňské maso kromě drobů (6) 0,20 3.2.3 Játra skotu, ovcí, prasat a drůbeže a koňů (6) 0,50 3.2.4 Ledviny skotu, ovcí, prasat a drůbeže a koňů (6) 1,0 3.2.5 Svalovina ryb (24), (25) kromě druhů uvedených v 3.2.6 a 3.2.7 0,050 3.2.6 Svalovina těchto ryb (24), (25): sardele (Engraulis spp.) pelamida obecná (Sarda sarda) mořan obecný (Diplodus vulgaris) úhoř říční (Anguilla anguilla) cípal šedý (Mugil labrosus labrosus) kranasi (Trachurus spp.) ryby druhu Luvarus imperialis sardinka obecná (Sardina pilchardus) sardinky (Sardinops spp.) tuňák (rodu Thunnus, Euthynnus, Katsuwonus pelamis) ryby druhu Dicologoglossa cuneata 0,10 3.2.7 Svalovina mečouna obecného (Xiphias gladius) (24), (25) 0,30 3.2.8 Korýši, kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae) (26) 0,50 3.2.9 Mlži (26) 1,0 3.2.10 Hlavonožci (bez vnitřností (26) 1,0 3.2.11 Obiloviny kromě otrub, klíčků, pšenice a rýže 0,10 3.2.12 Otruby, klíčky, pšenice a rýže 0,20 3.2.13 Sójové boby 0,20 3.2.14 Zelenina a ovoce kromě listové zeleniny, čerstvých bylinek, hub, řapíkaté a stonkové zeleniny, piniových oříšků, kořenové zeleniny a brambor (27) 0,050 3.2.15 Listová zelenina, čerstvé bylinky, pěstované houby a celer bulvový (27) 0,20 3.2.16 Řapíkatá a stonková zelenina, kořenová zelenina a brambory kromě celeru bulvového27 (27). V případě brambor se maximální limit vztahuje na loupané brambory. 0,10 3.3 Rtuť 3.3.1 Produkty rybolovu (26) a svalovina ryb (24), (25) kromě druhů uvedených v 3.3.2. Maximální limit se vztahuje na korýše kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae). 0,50 3.3.2 Svalovina těchto ryb (24), (25): ďasi (Lophius spp.) vlkouš obecný (Anarhichas lupus) pelamida obecná (Sarda sarda) úhoři (Anguilla spp.) ryby druhu Hoplostethus hlavoun tuponosý (Coryphaenoides rupestris) platýz obecný (Hippoglossus hippoglossus) marlíni (Makaira spp.) pakambala (Lepidorhombus spp.) parmice (Mullus spp.) štika obecná (Esox lucius) palometa jednobarevná (Orcynopsis unicolor) treska (Trisopterus minutes) světloun bělooký (Centroscymnes coelolepis) rejnoci (Raja spp.) okouníci (Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus) plachetník širokoploutvý (Istiophorus platypterus) tkaničnice (Lepidopus caudatus, Aphanopus carbo) růžichy (Pagellus spp.) žraloci (všechny druhy) makrelovité (Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens) jeseteři (Acipenser spp.) mečoun obecný (Xiphias gladius) tuňáci (rody Thunnus, Euthynnus, Katsuwonus pelamis) 1,0 3.4 Cín (anorganický) 3.4.1 Konzervované potraviny jiné než nápoje 200 3.4.2 Konzervované nápoje včetně ovocné a zeleninové štávy 100 3.4.3 Konzervované příkrmy a obilné příkrmy pro kojence a malé děti kromě sušených výrobků a výrobků v prášku (3), (29) 50 3.4.4 Konzervovaná počáteční a pokračovací kojenecká výživa (včetně počátečního a pokračovacího mléka pro kojence) kromě sušených výrobků a výrobků v prášku (8), (29) 50 3.4.5 Konzervované dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely (9), (29) určené speciálně pro kojence, s výjimkou sušených a práškových výrobků 50





Oddíl 4: 3-chlorpropan-1,2-diol (3-MCPD)

Potraviny (1) Maximální limity (μg/kg) 4.1 Hydrolyzované rostlinné bílkoviny (30) 20 4.2 Sójová omáčka (30) 20





Oddíl 5: Dioxiny a PCB (31)

Potraviny Maximální limity Suma dioxinů (WHO-PCDD/F-TEQ) (32) Suma dioxinů a PCB s dioxinovým efektem (WHO-PCDD/F-PCB-TEQ) (32) 5.1 Maso a masné výrobky (kromě poživatelných drobů) z těchto zvířat: (6) — skot a ovce 3,0 pg/g tuku (33) 4,5 pg/g tuku (33) — drůbež 2,0 pg/g tuku (33) 4,0 pg/g tuku (33) — prasata 1,0 pg/g tuku (33) 1,5 pg/g tuku (33) 5.2 Játra suchozemských zvířat uvedených v 5.1 (6), a produkty z nich vyrobené 6,0 pg /g tuku (33) 12,0 pg/g tuku (33) 5.3 Svalovina ryb a produkty rybolovu a výrobky z nich, kromě úhoře (25), (34). Maximální limit se vztahuje na korýše kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae). 4,0 pg/g čerstvé hmotnosti 8,0 pg/g čerstvé hmotnosti 5.4 Svalovina úhoře říčního (Anguilla anguilla) a produkty z ní vyrobené 4,0 pg/g čerstvé hmotnosti 12,0 pg/g čerstvé hmotnosti 5.5 Syrové mléko (6) a mléčné výrobky (6) včetně máselného tuku 3,0 pg/g tuku (33) 6,0 pg/g tuku (33) 5.6 Slepičí vejce a produkty z nich vyrobené (6) 3,0 pg/g tuku (33) 6,0 pg/g tuku (33) 5.7 Tuk z těchto zvířat: — skot a ovce 3,0 pg/g tuku 4,5 pg/g tuku — drůbež 2,0 pg/g tuku 4,0 pg/g tuku — prasata 1,0 pg/g tuku 1,5 pg/g tuku 5.8 Směsné živočišné tuky 2,0 pg/g tuku 3,0 pg/g tuku 5.9 Rostlinné oleje a tuky 0,75 pg/g tuku 1,5 pg/g tuku 5.10 Tuk z mořských živočichů (rybí tuk, tuk z rybích jater a tuky z dalších mořských živočichů určené k lidské spotřebě) 2,0 pg/g tuku 10,0 pg/g tuku





Oddíl 6 Polycyklické aromatické uhlovodíky

Potraviny Maximální limity μg/kg čerstvé hmotnosti 6.1 Benzo[a]pyren (35) 6.1.1 Oleje a tuky (s výjimkou kakaového másla) určené k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka 2,0 6.1.2 Uzeniny a uzené masné výrobky 5,0 6.1.3 Svalovina uzených ryb a uzené produkty rybolovu (25) (36) kromě mlžů. Maximální limit se vztahuje na uzené korýše kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae). 5,0 6.1.4 Svalovina neuzených ryb (24), (25) 2,0 6.1.5 Neuzení korýši a hlavonožci (26). Maximální limit se vztahuje na korýše kromě hnědého krabího masa a kromě masa z hlavy a hrudi humra a podobných velkých korýšů (Nephropidae a Palinuridae). 5,0 6.1.6 Mlži (26) 10,0 6.1.7 Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3), (29) 1,0 6.1.8 Počáteční a pokračovací kojenecká výživa, včetně počátečního a pokračovacího mléka pro kojence (8), (29) 1,0 6.1.9 Dietní potraviny pro zvláštní léčebné účely (9), (29) určené speciálně pro kojence 1,0

(1) Pokud jde o ovoce, zeleninu a obiloviny, odkazuje se na potraviny uvedené v příslušné kategorii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 178/2006 (Úř. věst. L 29, 2.2.2006, s. 3). To mimo jiné znamená, že pohanka (Fagopyrum spp.) je zahrnuta do „obilovin“ a výrobky z pohanky jsou zahrnuty do „výrobků z obilovin“.

(2) Maximální limity se nevztahují na čerstvý špenát, jenž je určen ke zpracování a jenž je přímo z pole dopravován volně ložený do zpracujícího závodu.

(3) Potraviny uvedené v této kategorii podle směrnice Komise 96/5/ES ze dne 16. února 1996 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (Úř. věst. L 49, 28.2.1996, s. 17), naposledy pozměněné směrnicí 2003/13/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 33).

(4) Maximální limity se vztahují na výrobky připravené k použití (prodávané jako takové nebo rekonstituované podle pokynů výrobce).

(5) Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné či skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části.

(6) Potraviny uvedené v této kategorii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 22).

(7) Maximální limit se vztahuje na sušinu. Sušina je určena v souladu s nařízením (ES) č. 401/2006.

(8) Potraviny uvedené v této kategorii podle směrnice Komise 91/321/ES ze dne 14. května. 1991 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (Úř. věst. L 175, 4.7.1991, s. 35), naposledy pozměněné směrnicí 2003/14/ES (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 37).

(9) Potraviny uvedené v této kategorii podle směrnice Komise 1999/21/ES ze dne 25. března 1999 o dietních potravinách pro zvláštní léčebné účely (Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 29).

(10) Maximální limit se v případě mléka a mléčných výrobků vztahuje na výrobky připravené k použití (prodávané jako takové nebo rekonstituované podle pokynů výrobce) a v případě jiných produktů než mléka a mléčných výrobků se vztahují na sušinu. Sušina je určena v souladu s nařízením (ES) č. 401/2006.

(11) Potraviny uvedené v této kategorii podle nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1), naposledy pozměněného Protokolem o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie (Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 29).

(12) Maximální limit se vztahuje na produkty vyprodukované po sklizni z roku 2005.

(13) Potraviny uvedené v této kategorii podle nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1), naposledy pozměněného Protokolem o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie. Maximální limit OTA pro tyto nápoje závisí na podílu vína a/nebo hroznového moštu v hotovém výrobku.

(14) Potraviny uvedené v této kategorii podle směrnice Rady 2001/112/ES ze dne 20. prosince 2001 o ovocných šťávách a některých podobných produktech určených k lidské spotřebě (Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 58).

(15) Potraviny uvedené v této kategorii podle nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (Úř. věst. L 160, 12.6.1989, s. 1), naposledy pozměněného Protokolem o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie.

(16) Kojenci a malé děti podle definice ve směrnici 91/321/EHS a ve směrnici 96/5/ES.

(17) Pro účely uplatňování maximálních limitů deoxynivalenolu, zearalenonu, T-2 a HT-2 toxinu stanovených v bodech 2.4, 2.5 a 2.7 není rýže zahrnuta do „obilovin“ a výrobky z rýže nejsou zahrnuty do „výrobků z obilovin“.

(18) Maximální limit se vztahuje na nezpracované obiloviny uváděné na trh k prvotnímu zpracování. „Prvotním zpracováním“ se rozumí jakékoliv fyzikální či tepelné ošetření zrna, jiné než sušení zrna nebo jeho povrchu. Čištění, třídění a sušení se nepovažují za „prvotní zpracování“, pokud není na samotné obilné zrno vyvíjeno fyzikální působení a pokud celé zrno zůstane po čištění a třídění neporušené. V případě integrovaných systémů výroby a zpracování se maximální limit vztahuje na nezpracované obiloviny, pokud jsou určeny k prvotnímu zpracování.

(19) Maximální limit se vztahuje na obiloviny sklizené a nakoupené počínaje hospodářským rokem 2005/2006 v souladu s nařízením Komise (ES) č. 824/2000 ze dne 19.dubna 2000, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 31) naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1068/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 65).

(20) Maximální limit je platný od 1. července 2007.

(21) Do této kategorie spadají také obdobné, jinak označené produkty, jako například mouka semolina z tvrdé pšenice.

(22) Těstoviny (v suchém stavu) znamenají těstoviny s obsahem vody přibližně 12 %.

(23) Maximální limit je platný od 1.října 2007.

(24) Ryby uvedené v této kategorii jsou definovány podle kategorie a) s výjimkou rybích jater kódu KN 03027000 ze seznamu v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22), naposledy pozměněné Aktem o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie a úpravami smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33). V případě sušených, naředěných, zpracovaných a/nebo vícesložkových potravin se použije čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2.

(25) Je-li určena ke konzumaci celá ryba, vztahuje se maximální limit na celou rybu.

(26) Potraviny spadající do kategorie c) a f) ze seznamu v článku 1 nařízení (ES) č. 104/2000, v příslušných případech (druhy podle příslušného záznamu). V případě sušených, naředěných, zpracovaných a/nebo vícesložkových potravin se použije čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2.

(27) Maximální limit se vztahuje na ovoce nebo zeleninu po umytí a po oddělení jedlé části.

(28) Maximální limit se vztahuje na produkty vyprodukované po sklizni ovoce z roku 2001.

(29) Maximální limit se vztahuje na produkt při jeho prodeji.

(30) Maximální limit se udává pro tekutý výrobek obsahující 40 % sušiny, což odpovídá maximálnímu limitu 50 μg/kg v sušině. Limity se upraví proporcionálně podle obsahu sušiny ve výrobcích.

(31) Dioxiny (suma polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů (PCDD) a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF) vyjádřená v toxickém ekvivalentu Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití faktorů toxické ekvivalence WHO (WHO-TEF) a suma dioxinů a PCB s dioxinovým efektem (suma PCDD, PCDF a polychlorovaných bifenylů (PCB), vyjádřená v toxickém ekvivalentu Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF). WHO-TEF pro posouzení rizika pro lidské zdraví vychází ze závěrů kongresu WHO ve Stockholmu, Švédsko, 15.–18. června 1997 (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106 (12), 775).

(32) Horní meze koncentrací: horní meze koncentrací se vypočítají tak, že všechny koncentrace různých kongenerů, které jsou nižší než mez kvantifikace se určí jako rovny této mezi kvantifikace.

(33) Maximální limit se nevztahuje na potraviny obsahující < 1 % tuku.

(34) Potraviny uvedené v této kategorii podle a), b), c), e) a f) ze seznamu v článku 1 nařízení (ES) č. 104/2000, s výjimkou rybích jater kódu KN 03027000.

(35) Benzo[a]pyren, jehož maximální limity jsou uvedeny v seznamu, se používá jako indikátor výskytu a účinku karcinogenních polycyklických aromatických uhlovodíků. Tato opatření proto plně harmonizují předpisy, které se týkají polycyklických aromatických uhlovodíků v uvedených potravinách, ve všech členských státech.

(36) Potraviny uvedené v této kategorii podle b), c) a f) ze seznamu v článku 1 nařízení (ES) č. 104/2000.