CS Úřední věstník Evropské unie C 55/21

STANOVISKO RADY

ze dne 24. ledna 2006

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období let 2005 – 2008

(2006/C 55/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

(1) Dne 24. ledna 2006 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Švédska, který se týká období let 2005 až 2008.

(2) V posledním desetiletí se reálný roční růst HDP ve Švédsku pohyboval v průměru mírně pod 3 %. Tento ekonomický růst se vyznačoval silným růstem produktivity a kladnými příspěvky čistého vývozu. V několika posledních letech byl však růst zaměstnanosti slabý a míra zaměstnanosti se při narůstající nezaměstnanosti snižovala. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z 2,4 % v roce 2005 na 3,1 % v roce 2006 a v následujících dvou letech programu dosáhne průměrné hodnoty 2,5 %. V prvních dvou letech programového období naznačuje předpoklad růstu zlepšení cyklických podmínek, u nichž se očekává, že zůstanou víceméně neutrální. Na základě posouzení podle informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být hodnověrný. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví jako reálné.

(3) Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 Rada podpořila rozpočtovou strategii předloženou v aktualizaci konvergenčního programu Švédska z roku 2004. Pokud jde o plnění rozpočtu na rok 2005, vycházela aktualizace z roku 2004 z cílové hodnoty přebytku veřejných financí ve výši 0,6 % HDP za rok 2005, zatímco současná aktualizace i přes revizi růstu za rok 2005 směrem dolů předpokládá přebytek ve výši 1,6 %. Celkově byly příjmy vyšší, než se očekávalo, což je částečně vysvětlováno některými jednorázovými daněmi z příjmů právnických osob, ale také omezeným vývojem výdajů.

(4) Program v zásadě dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů platné pro stabilizační a konvergenční programy, jak jsou uvedeny v novém souboru pravidel (2).

(5) Rozpočtový rámec je zaměřen na udržení zdravých veřejných financí při plné zaměstnanosti a udržitelném růstu. Za tímto účelem zahrnuje rozpočtový rámec cíl přebytku veřejných financí v průměrné výši 2 % HDP v průběhu cyklu, víceleté nominální výdajové stropy ústřední vlády a požadavek vyrovnaného rozpočtu místních správ. Tato aktualizace předpokládá přebytky veřejných financí ve výši 1,6 % v roce 2005, 0,9 % v roce 2006, 1,2 % v roce 2007 a 1,7 % v závěrečném roce 2008. Podíly výdajů i příjmů mají v průběhu období výhledu postupnou klesající tendenci. K poklesu podílu příjmů by mělo díky daňovým škrtům dojít již v roce 2006, avšak s poklesem podílu výdajů se počítá spíše až ke konci programového období, kdy se zároveň předpokládá zlepšení na trhu práce. V porovnání s předchozí aktualizací současná aktualizace obecně potvrzuje podobné plánované daňové úpravy na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře.

(6) Program předpokládá cíl celostátního přebytku v průměrné výši 2 % v průběhu cyklu jako orientační střednědobou referenční hodnotu aktualizované strategie. Tato hodnota je také základním kamenem švédského národního rozpočtového rámce. Hodnotu 2 % HDP lze proto považovat za střednědobý cíl programu, neboť je v souladu se zásadami pro střednědobý cíl uvedený v Paktu o stabilitě a růstu a v souboru pravidel. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší ze zhruba 1 % HDP v roce 2006 na přibližně 1,5 – 2 % HDP v roce 2008.

(7) Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (schodek se odhaduje přibližně na 0,5 % HDP), měl by být jeho dosažením splněn cíl zajištění dostatečné rezervy proti vzniku nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, je střednědobý cíl programu značně náročnější, než předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu. Jeho dosažení však zůstává klíčové pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti.

(8) V roce 2005 bude rozpočtový výsledek pravděpodobně lepší, než se v programu předpokládá. Zejména nejnovější údaje o daňových výnosech založené na hotovostních tocích a čtvrtletní národní účty toto hodnocení podporují.

(9) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je víceméně dostatečná k zajištění dosažení střednědobého cíle do konce programového období. Nicméně rozpočet na rok 2006 vede k odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého cíle zhruba o 1 % HDP v letech 2006 a 2007, čímž ohrožuje dosažení střednědobého cíle během programového období. Bez ohledu na skutečnost, že se očekává pokračující tlumení inflačních tlaků, existuje dále obava, že expanzivní fiskální přístup v roce 2006 nemusí být zcela přiměřený v tom smyslu, aby bylo možné toto období klasifikovat jako „hospodářsky příznivé“. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je podstatně náročnější než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Zejména je v průběhu celého programového období zajištěna dostatečná rezerva proti překročení doporučované hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech. Toto hodnocení by se jevilo jako opodstatněné i při změně klasifikace fondových důchodových systémů druhého pilíře v roce 2007 mimo účty vládních institucí, jak požaduje Eurostat.

(10) Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 51 % HDP, což je výrazně pod doporučovanou hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení do roku 2008 sníží na 46 % HDP.

(11) Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Švédsku hrozí nízké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Úroveň hrubého zadlužení je nyní značně pod 60 % doporučovanou hodnotou a odhaduje se, že pod touto doporučovanou hodnotou zůstane po většinu programového období. Švédská strategie učinit udržitelnost centrálním bodem rozpočtové politiky, včetně reformy důchodového systému, která zahrnuje omezování důchodových výdajů a akumulaci aktiv, přispívá pozitivně k perspektivě veřejných financí. Současný příznivý stav rozpočtu pomáhá omezit předpokládané dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet a plánovaná konsolidace směřující k střednědobému cíli 2 % na konci programového období přispívá ke zlepšení udržitelnosti (3).

(12) Zamýšlená opatření v oblasti veřejných financí jsou víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005 – 2008. I když má být dostatečně silný střednědobý stav rozpočtu podle plánu v souladu s paktem zachován, může odklonění se od ambiciózního střednědobého cíle v letech 2006 – 2007, jak je v rozpočtu předpokládáno, působit procyklicky a ohrozit tak dosažení střednědobého cíle na konci programového období.

(13) Švédský národní reformní program předložený dne 21. října 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost klade velký důraz na udržitelný rozvoj a zdůrazňuje, že dosažení a zachování vysoké účasti na trhu práce a odpracovaných hodin představuje důležité výzvy, které budou mít z dlouhodobého hlediska významný vliv na veřejné finance. Národní reformní program zahrnuje rozpočet na rok 2006, z něhož vychází i aktualizace programu, a z tohoto hlediska jsou oba dokumenty v souladu.

Rada se domnívá, že stav rozpočtu je celkově zdravý a rozpočtová strategie slouží jako příklad provádění fiskální politiky v souladu s paktem.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí (4)

2004 2005 2006 2007 2008 Reálný HDP (změna v %) KP listopad 2005 3,6 2,4 3,1 2,8 2,3 KOM listopad 2005 3,6 2,5 3,0 2,8 neuv. KP listopad 2004 3,5 3,0 2,5 2,3 neuv. Inflace podle HISC (%) KP listopad 2005 0,9 1,5 1,5 2,0 2,0 KOM listopad 2005 1,0 0,7 1,4 1,8 neuv. KP listopad 2004 1,3 1,5 neuv. neuv. neuv. Mezera výstupu (% potenciálního HDP) KP listopad 2005 (5) – 0,3 – 0,4 – 0,1 0,1 – 0,1 KOM listopad 2005 (9) – 0,3 – 0,4 – 0,1 0,0 neuv. KP listopad 2004 (5) – 0,1 0,1 – 0,2 – 0,4 neuv. Saldo veřejných financí (% HDP) KP listopad 2005 1,6 1,6 0,9 1,2 1,7 KOM listopad 2005 1,6 1,4 0,8 1,1 neuv. KP listopad 2004 0,7 0,6 0,4 0,9 neuv. Primární saldo (% HDP) KP listopad 2005 3,2 3,2 2,5 3,0 3,6 KOM listopad 2005 3,4 3,2 2,6 2,9 neuv. KP listopad 2004 2,8 2,8 2,7 3,3 neuv. Cyklicky očištěné saldo (% HDP) KP listopad 2005 (5) 1,7 1,8 0,9 1,1 1,7 KOM listopad 2005 1,8 1,6 0,9 1,1 neuv. KP listopad 2004 (5) 0,8 0,5 0,5 1,2 neuv. Strukturální saldo (6) (% HDP) KP listopad 2005 (7) 1,1 1,6 0,9 1,1 1,7 KOM listopad 2005 (8) 1,2 1,4 0,9 1,1 neuv. KP listopad 2004 neuv. neuv. neuv. neuv. neuv. Hrubý veřejný dluh (% HDP) KP listopad 2005 51,1 50,9 49,4 47,8 46,0 KOM listopad 2005 51,1 50,6 49,4 47,8 neuv. KP listopad 2004 51,7 50,5 50,0 49,0 neuv. Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.

(1) Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se tento text odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Program však vykazuje nedostatky u povinných údajů a neposkytuje všechny nepovinné údaje předepsané novým souborem pravidel (chybí zejména náhrady zaměstnancům).

(3) Podrobné údaje týkající se dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, které vypracovaly útvary Komise a které bude zveřejněno na internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4) Tyto rozpočtové výhledy nezahrnují dopad rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci fondových důchodových systémů, které je třeba provést do okamžiku oznámení na jaře roku 2007. Včetně tohoto dopadu by saldo veřejných financí dosahovalo 0,6 % v roce 2005, -0,1 % v roce 2006, 0,2 % v roce 2007 a 0,7 % v roce 2008, hrubý veřejný dluh by dosáhl 51,4 % v roce 2005, 49,9 % v roce 2006, 48,3 % v roce 2007 a 46,5 % v roce 2008.

(5) Výpočty útvarů Komise na základě údajů uvedených v programu.

(6) Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření.

(7) Program neposkytuje žádné jednoznačné informace o jednorázových a jiných dočasných opatřeních. Švédské ministerstvo financí však poskytlo odhad jednorázových opatření ve výši 0,6 % HDP v roce 2004 a 0,2 % HDP v roce 2005.

(8) Jednorázová a jiná dočasná opatření přejatá z prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2005 (0,6 % HDP v roce 2004, 0,2 % v roce 2005, jež snižují schodek).

(9) Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004 – 2007 ve výši 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % a 2,7 %.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.