8)

Body 14 až 270 včetně příslušných nadpisů se nahrazují tímto: „14. Datem předložení uvedeným v bodě 13 výše je podle okolností datum uvedené v článku 5 rozhodnutí Tribunálu ze dne 11. července 2018, datum, kdy bylo podání přijato soudní kanceláří, datum uvedené v bodě 7 výše nebo datum uvedené v čl. 3 druhé odrážce rozhodnutí Tribunálu ze dne 14. září 2016. V případech stanovených v čl. 54 prvním pododstavci statutu je datem předložení uvedeným v bodě 13 výše datum předložení podání prostřednictvím aplikace e-Curia vedoucímu soudní kanceláře Soudního dvora, nebo jedná-li se o předložení podání podle čl. 147 odst. 6 jednacího řádu, datum předložení podání vedoucímu soudní kanceláře Soudního dvora. 15. V souladu s článkem 125c jednacího řádu jsou podklady předložené v rámci smírčího řízení uvedeného v článcích 125a až 125d jednacího řádu zapisovány do zvláštního rejstříku, na který se nevztahují ustanovení článků 36 a 37 jednacího řádu. D. Číslo věci 16. Při zápisu návrhu na zahájení řízení do rejstříku je věci přiděleno pořadové číslo, kterému předchází značka „T-“ a po kterém následuje údaj o roce. 17. Návrh na předběžné opatření, návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení, návrh na opravu, žádost o výklad, návrh na zjednání nápravy vydáním chybějícího rozhodnutí, návrh na obnovu řízení, odpor podaný proti rozsudku pro zmeškání, námitka třetí osoby, návrh na určení výše nákladů řízení a žádost o bezplatnou právní pomoc týkající se projednávaných žalob obdrží stejné pořadové číslo jako věc v hlavním řízení, které je následováno značkou uvádějící, že jde o odlišné zvláštní řízení. 18. Žádost o bezplatnou právní pomoc předložená před zamýšleným podáním žaloby obdrží pořadové číslo, kterému předchází značka „T-“ a po kterém následuje údaj o roce a zvláštní značka. 19. Žaloba, jejímuž podání předcházela k ní se vztahující žádost o bezplatnou právní pomoc, obdrží stejné číslo věci jako uvedená žádost. 20. Věc vrácená Soudním dvorem po zrušení nebo přezkumu rozhodnutí obdrží číslo, které jí bylo předtím přiděleno před Tribunálem, následované zvláštní značkou. 21. Pořadové číslo věci s uvedením účastníků řízení je uváděno v procesních písemnostech, v korespondenci ve věci, a aniž je dotčen článek 66 jednacího řádu, i v publikacích Tribunálu a v jeho dokumentech šířených na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. E. Soudní spis ve věci a nahlížení do něj E.1. Vedení soudního spisu ve věci 22. Soudní spis ve věci obsahuje podání s případnými přílohami, ke kterým bude přihlíženo při rozhodování věci, spolu s údajem uvedeným v bodě 13 výše podepsaným vedoucím soudní kanceláře, dále korespondenci s účastníky řízení, případně protokol ze schůzky s účastníky řízení, zprávu k jednání, protokol z jednání či protokol z jednání k provedení důkazů, jakož i rozhodnutí přijatá v této věci. 23. Dokumentům zakládaným do soudního spisu ve věci se přiděluje pořadové číslo. 24. Důvěrné a nedůvěrné verze podání a jejich příloh se do soudního spisu ve věci zakládají odděleně. 25. Dokumenty týkající se zvláštních řízení uvedených v bodě 17 výše se do soudního spisu ve věci zakládají odděleně. 26. Podklady předložené v rámci smírčího řízení ve smyslu článku 125a jednacího řádu jsou zakládány do spisu vedeného odděleně od soudního spisu ve věci. 27. K podáním a jejich přílohám předloženým v určité věci a založeným do soudního spisu v této věci nelze přihlížet pro potřeby přípravy pro rozhodování v jiné věci. 28. Po skončení řízení před Tribunálem zajistí soudní kancelář uzavření a archivaci soudního spisu ve věci a spisu uvedeného v čl. 125c odst. 1 jednacího řádu. Uzavřený soudní spis obsahuje seznam všech dokumentů založených do soudního spisu ve věci s uvedením jejich čísla, jakož i úvodní stranu s uvedením pořadového čísla věci, účastníků řízení a data ukončení věci. 29. Nakládání s údaji či podklady předloženými podle čl. 105 odst. 1 nebo 2 jednacího řádu se řídí rozhodnutím Tribunálu ze dne 14. září 2016. E.2. Nahlížení do soudního spisu ve věci 30. Zástupci hlavních účastníků řízení ve věci před Tribunálem mohou v prostorách soudní kanceláře nahlížet do soudního spisu ve věci, včetně správních spisů předložených Tribunálu, a požadovat kopie procesních písemností nebo výpisy ze soudního spisu ve věci a z rejstříku. 31. Zástupci účastníků řízení, jimž byl podle článku 144 jednacího řádu povolen vstup do řízení jako vedlejším účastníkům, mají stejné právo nahlížet do soudního spisu ve věci jako hlavní účastníci řízení, s výhradou čl. 144 odst. 5 a 7 jednacího řádu. 32. Ve spojených věcech mají zástupci všech účastníků řízení právo nahlížet do soudních spisů věcí, kterých se spojení týká, s výhradou čl. 68 odst. 4 jednacího řádu. 33. Osoby, které podaly žádost o bezplatnou právní pomoc podle článku 147 jednacího řádu bez zastoupení advokátem, mají právo nahlížet do soudního spisu vztahujícího se k bezplatné právní pomoci. 34. Nahlížet do důvěrné verze podání, popřípadě jejich příloh, jsou oprávněni pouze účastníci řízení, vůči kterým nebylo nařízeno žádné důvěrné nakládání. 35. V případě údajů a podkladů předložených podle čl. 105 odst. 1 nebo 2 jednacího řádu se odkazuje na bod 29 výše. 36. Ustanovení bodů 30 až 35 výše se netýkají přístupu ke spisu uvedenému v čl. 125c odst. 1 jednacího řádu. Přístup k tomuto zvláštnímu spisu se řídí uvedeným ustanovením jednacího řádu. F. Originály rozsudků a usnesení 37. Originály rozsudků a usnesení Tribunálu jsou v chronologickém pořadí uschovány v archivu soudní kanceláře. Jejich ověřená kopie je založena do soudního spisu ve věci. 38. Na žádost účastníků řízení jim vedoucí soudní kanceláře vydá kopii originálu rozsudku nebo usnesení, případně jejich nedůvěrné verze. 39. Vedoucí soudní kanceláře může vydat neověřenou kopii rozsudků nebo usnesení třetím osobám, které o to požádají, avšak pouze potud, pokud tato rozhodnutí nejsou veřejně dostupná a neobsahují důvěrné údaje. 40. Na usnesení, jímž se opravuje rozsudek nebo usnesení, na rozsudek nebo usnesení, jímž se vykládá rozsudek nebo usnesení, na rozsudek vydaný k odporu proti rozsudku pro zmeškání, na rozsudek nebo usnesení vydané k námitce třetí osoby nebo k návrhu na obnovu řízení a na rozsudek nebo usnesení vydané Soudním dvorem ke kasačnímu opravnému prostředku nebo v případě přezkumu se odkáže na okraji dotyčných rozsudků nebo usnesení; jejich písemné vyhotovení nebo ověřená kopie se připojí k písemnému vyhotovení rozsudku nebo usnesení. G. Překlady 41. Vedoucí soudní kanceláře dbá na to, aby v souladu s článkem 47 jednacího řádu vše, co je řečeno nebo napsáno v průběhu řízení, bylo na žádost soudce, generálního advokáta nebo účastníka řízení přeloženo do jednacího jazyka nebo případně do jiného jazyka uvedeného v čl. 45 odst. 1 jednacího řádu. V rozsahu, v němž je za účelem řádného průběhu řízení nezbytný překlad do jiného jazyka uvedeného v článku 44 jednacího řádu, zajistí vedoucí soudní kanceláře rovněž tento překlad. H. Svědci a znalci 42. Vedoucí soudní kanceláře přijme nezbytná opatření k provedení usnesení o vypracování znaleckého posudku a výslechu svědků. 43. Vedoucí soudní kanceláře si nechá od svědků předložit doklady prokazující jejich výdaje a ušlý výdělek a od znalců vyúčtování odměny dokládající jejich úkony a výdaje. 44. Vedoucí soudní kanceláře zajistí vyplacení částek dlužných svědkům a znalcům z pokladny Tribunálu podle jednacího řádu. V případě zpochybnění těchto částek předloží vedoucí soudní kanceláře tuto otázku k rozhodnutí předsedovi. I. Sazebník soudní kanceláře 45. Při vydání výpisu z rejstříku v souladu s článkem 37 jednacího řádu vybere vedoucí soudní kanceláře poplatek ve výši 3,50 eura za stranu ověřené kopie a ve výši 2,50 eura za stranu neověřené kopie. 46. Pokud je účastníku řízení na jeho žádost v listinné podobě vydána kopie podání nebo výpis ze soudního spisu ve věci v souladu s čl. 38 odst. 1 jednacího řádu, vybere vedoucí soudní kanceláře poplatek ve výši 3,50 eura za stranu ověřené kopie a ve výši 2,50 eura za stranu neověřené kopie. 47. Pokud je účastníku řízení na jeho žádost vydáno vyhotovení usnesení nebo rozsudku pro účely výkonu rozhodnutí v souladu s čl. 38 odst. 1 nebo článkem 170 jednacího řádu, vybere vedoucí soudní kanceláře poplatek ve výši 3,50 eura za stranu. 48. Pokud je třetí osobě na její žádost vydána neověřená kopie rozsudku nebo usnesení v souladu s bodem 39 výše, vybere vedoucí soudní kanceláře poplatek ve výši 2,50 eura za stranu. 49. Pokud vedoucí soudní kanceláře na žádost účastníka řízení zajistí překlad podání nebo výpisu ze soudního spisu ve věci, jejichž rozsah je podle čl. 139 písm. b) jednacího řádu pokládán za mimořádný, vybere se poplatek ve výši 1,25 eura za řádek. 50. Pokud účastník řízení nebo navrhovatel vedlejšího účastenství opakovaně nedodržel pravidla stanovená jednacím řádem nebo těmito prováděcími předpisy, vybere vedoucí soudní kanceláře v souladu s čl. 139 písm. c) jednacího řádu poplatek, jehož výše nesmí přesáhnout 7 000 eur (dvoutisícinásobek sazby 3,50 eura uvedené v bodech 45 až 47 výše). J. Vymáhání částek 51. Je-li třeba vymáhat ve prospěch pokladny Tribunálu částky vyplacené z titulu bezplatné právní pomoci, částky vyplacené svědkům nebo znalcům nebo výdaje vynaložené Tribunálem, kterým bylo možno předejít ve smyslu čl. 139 písm. a) jednacího řádu, požádá vedoucí soudní kanceláře o zaplacení těchto částek účastníka řízení, který má tyto náklady nést. 52. Nedojde-li k zaplacení částek uvedených v bodě 51 výše ve lhůtě určené vedoucím soudní kanceláře, může vedoucí soudní kanceláře požádat Tribunál, aby vydal vykonatelné usnesení, a je-li to potřebné, požadovat jeho nucený výkon. 53. Je-li třeba vymáhat ve prospěch pokladny Tribunálu poplatky soudní kanceláře, požádá vedoucí soudní kanceláře o zaplacení těchto částek účastníka řízení nebo třetí osobu, kteří mají tyto náklady nést. 54. Nedojde-li k zaplacení částek uvedených v bodě 53 výše ve lhůtě určené vedoucím soudní kanceláře, může vedoucí soudní kanceláře přijmout na základě čl. 35 odst. 4 jednacího řádu vykonatelné rozhodnutí, a je-li to potřebné, požadovat jeho nucený výkon. K. Publikace a zpřístupňování dokumentů na Internetu 55. Vedoucí soudní kanceláře nechá zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie jméno předsedy a místopředsedy Tribunálu a předsedů senátů zvolených Tribunálem, složení senátů a kritéria přidělování věcí těmto senátům, kritéria stanovená podle okolností pro doplnění soudního kolegia nebo pro dosažení počtu soudců potřebného pro usnášeníschopnost v případě překážky na straně některého z členů soudního kolegia, jméno vedoucího soudní kanceláře a případně náměstka či náměstků vedoucího soudní kanceláře zvolených Tribunálem a dny soudních prázdnin. 56. Vedoucí soudní kanceláře nechá zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie rozhodnutí uvedená v čl. 11 odst. 3, čl. 56a odst. 2 a čl. 105 odst. 11 jednacího řádu. 57. Vedoucí soudní kanceláře nechá zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie formulář žádosti o bezplatnou právní pomoc. 58. Vedoucí soudní kanceláře nechá zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie sdělení o podaných žalobách a o rozhodnutích, jimiž se končí řízení, vyjma rozhodnutí, jimiž se končí řízení, vydaných před doručením žaloby žalovanému. 59. Vedoucí soudní kanceláře dbá na zveřejňování judikatury Tribunálu v souladu s pravidly přijatými Tribunálem. Tato pravidla jsou dostupná na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. II. OBECNÁ USTANOVENÍ O PROJEDNÁVÁNÍ VĚCÍ A. Doručování 60. Doručování zajišťuje soudní kancelář v souladu s článkem 57 jednacího řádu. 61. Ke kopii doručované písemnosti se přikládá dopis s uvedením čísla věci a rejstříkového čísla a se stručným označením povahy písemnosti. 62. Je-li písemnost doručována na základě čl. 57 odst. 2 jednacího řádu, je příjemce o tomto doručování vyrozuměn tak, že se mu prostřednictvím aplikace e-Curia předá kopie dopisu přiloženého k doručované zásilce s upozorněním na ustanovení čl. 57 odst. 2 jednacího řádu. 63. Důkaz o doručení se uloží do soudního spisu ve věci. 64. V případě neúspěšného pokusu o doručení žaloby žalovanému určí vedoucí soudní kanceláře žalobci podle okolností lhůtu k poskytnutí doplňujících informací pro účely doručování nebo k zodpovězení dotazu, zda souhlasí s tím, aby na jeho vlastní náklady provedl nové doručení soudní doručovatel. B. Lhůty 65. V případě čl. 58 odst. 1 písm. a) a b) jednacího řádu platí, že lhůta vyjádřená v týdnech, měsících nebo letech končí uplynutím dne, který se v posledním uvedeném týdnu, měsíci nebo roce lhůty svým označením nebo číslem shoduje se dnem, od kterého lhůta běží, tj. se dnem, kdy nastala skutečnost nebo byl učiněn úkon, od nichž se lhůta počítá, a nikoli se dnem následujícím. 66. Článek 58 odst. 2 jednacího řádu, podle kterého lhůta, jejíž konec připadne na sobotu, neděli nebo úřední svátek, končí uplynutím nejblíže následujícího pracovního dne, se použije pouze tehdy, pokud na sobotu, neděli nebo úřední svátek připadne konec celé lhůty, včetně lhůty z důvodu vzdálenosti. 67. Vedoucí soudní kanceláře určuje lhůty uvedené v jednacím řádu v souladu s pověřením, které mu udělil předseda. 68. V souladu s článkem 62 jednacího řádu mohou být podání či podklady, které dojdou soudní kanceláři po uplynutí lhůty určené pro jejich předložení, přijaty pouze se svolením předsedy. 69. Vedoucí soudní kanceláře může určené lhůty prodloužit v souladu s pověřením, které mu udělil předseda; předsedovi případně předloží návrhy týkající se prodloužení lhůt. Žádosti o prodloužení lhůt musí být řádně odůvodněny a předloženy dostatečnou dobu před uplynutím určené lhůty. 70. Lhůta může být prodloužena více než jednou pouze z výjimečných důvodů. C. Anonymita 71. Má-li některý účastník řízení za to, že jeho totožnost nesmí být v rámci věci předložené Tribunálu zpřístupněna veřejnosti, musí požádat Tribunál na základě článku 66 jednacího řádu, aby v dané věci případně zajistil úplnou nebo částečnou anonymitu. 72. Žádost o poskytnutí anonymity musí být předložena samostatným podáním obsahujícím náležité odůvodnění. 73. K účinnému zajištění anonymity je důležité předložit žádost již na začátku řízení. Vzhledem k tomu, že se informace o věci zpřístupňují na internetu, je účelnost anonymizace ohrožena, byla-li dotyčná věc zařazena na seznam věcí zahájených před Tribunálem, který je k dispozici na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie, nebo bylo-li již sdělení o dané věci zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. D. Odstranění údajů ve vztahu k veřejnosti 74. Za podmínek stanovených v článku 66 jednacího řádu může účastník řízení předložit žádost o odstranění totožnosti třetích osob zmíněných v rámci řízení nebo určitých údajů důvěrné povahy z dokumentů souvisejících s věcí, k nimž má veřejnost přístup. 75. Žádost o odstranění údajů musí být předložena samostatným podáním. Musí v ní být přesně uvedeny údaje, kterých se týká, a musí obsahovat odůvodnění důvěrné povahy každého z těchto údajů. 76. K účinnému odstranění údajů ve vztahu k veřejnosti se doporučuje předložit žádost podle okolností již na začátku řízení nebo při předložení podání obsahujícího dané údaje nebo neprodleně po seznámení se s tímto podáním. Vzhledem k tomu, že se informace o věci zpřístupňují na internetu, se totiž odstraňování údajů ve vztahu k veřejnosti zajišťuje mnohem obtížněji, bylo-li již sdělení o dané věci zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nebo bylo-li rozhodnutí Tribunálu, které bylo přijato v průběhu řízení nebo kterým se končí řízení, zpřístupněno na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. III. PODÁNÍ A JEJICH PŘÍLOHY A. Předkládání podání a jejich příloh prostřednictvím aplikace e-Curia 77. Každé podání musí být předloženo soudní kanceláři výlučně elektronicky za použití aplikace e-Curia (https://curia.europa.eu/e-Curia) v souladu s rozhodnutím Tribunálu ze dne 11. července 2018 a s Podmínkami pro používání aplikace e-Curia, s výhradou případů uvedených v bodech 89 až 91 níže. Tyto dokumenty jsou dostupné na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. 78. Zástupce, který předkládá podání prostřednictvím aplikace e-Curia, musí splňovat všechny požadavky stanovené v článku 19 statutu, a jedná-li se o advokáta, musí požívat požadované nezávislosti ve vztahu k účastníkovi, kterého zastupuje. 79. Použití osobního uživatelského jména a hesla zástupce má v souladu s článkem 3 rozhodnutí Tribunálu ze dne 11. července 2018 platnost podpisu předloženého podání a jeho účelem je zaručit pravost tohoto podání. Použitím svého osobního uživatelského jména a hesla na sebe bere zástupce odpovědnost za obsah předloženého podání. B. Prezentace podání a jejich příloh B.1. Podání 80. Na první straně každého podání musí být uvedeny následující údaje: a) číslo věci (T-…/0000), pokud je již soudní kancelář sdělila; b) název podání (žaloba, žalobní odpověď, vyjádření k žalobě, replika, duplika, návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení, spis vedlejšího účastníka, námitka nepřípustnosti, vyjádření k …, odpovědi na otázky atd.); c) jména (názvy) žalobce, žalovaného, případně vedlejšího účastníka, jakož i jména (názvy) jakéhokoli dalšího účastníka řízení ve věcech z oblasti duševního vlastnictví; d) jméno (název) účastníka řízení, za kterého je podání předkládáno. 81. Pro snadnější nahlížení do podání elektronickou cestou musí mít podání následující podobu: a) formát A4; b) běžný typ písma (například Times New Roman, Courier nebo Arial) o velikosti alespoň 12 bodů u textu a alespoň 10 bodů u poznámek pod čarou, s řádkováním 1 a s okraji nahoře, dole, vlevo a vpravo o šířce alespoň 2,5 cm; c) souvislé vzestupné číslování odstavců; d) souvislé vzestupné číslování stran. B.2. Seznam příloh 82. Seznam příloh musí být uveden na konci podání. Přílohy předložené bez seznamu příloh nebudou přijaty. 83. Seznam příloh musí u každého přiloženého podkladu uvádět: a) číslo přílohy (označit podání, k němuž jsou dané podklady přiloženy, za použití písmene a čísla, např.: příloha A.1, A.2, … pro přílohy k žalobě; B.1, B.2, … pro přílohy k žalobní odpovědi nebo k vyjádření k žalobě; C.1, C.2, … pro přílohy k replice; D.1, D.2, … pro přílohy k duplice); b) stručný popis přílohy s označením její povahy (např.: „dopis“ s uvedením data, autora, adresáta a počtu stran přílohy); c) označení začátku a konce každé přílohy v souvislém stránkování příloh (např.: strany 43 až 49 příloh); d) označení čísla odstavce, ve kterém je daný podklad zmíněn poprvé a který odůvodňuje jeho předložení. 84. V zájmu optimalizace úkonů soudní kanceláře je nezbytné upozornit v seznamu příloh na přílohy vyhotovené v barvách. B.3. Přílohy 85. K podání mohou být přiloženy pouze podklady, které jsou zmíněné v textu podání a označené v seznamu příloh a jsou nezbytné k prokázání nebo dokreslení jeho obsahu. 86. Podklady přiložené k podání musí být vyhotoveny takovým způsobem, aby Tribunálu usnadnily nahlížení do dokumentů elektronickou cestou a vyloučily jakoukoli možnost záměny. Musí tedy být dodrženy následující požadavky: a) každá příloha musí být číslována v souladu s bodem 83 písm. a) výše; b) doporučuje se označení přílohy pomocí zvláštního úvodního listu; c) pokud přílohy samy obsahují přílohy, jejich číslování a prezentace musí být provedeny způsobem vylučujícím jakoukoli možnost záměny; d) podklady přiložené k podání musí být stránkovány vzestupně vpravo nahoře. Tyto podklady musí být stránkovány souvisle, avšak odděleně od podání, k němuž jsou přiloženy; e) přílohy musí být snadno čitelné. 87. Každý odkaz na předložený podklad musí obsahovat číslo příslušné přílohy, jak je uvedeno v seznamu příloh, a označení podání, se kterým je příloha předkládána (např.: příloha A.1 k žalobě). C. Prezentace souborů předkládaných prostřednictvím aplikace e-Curia 88. Podání a jejich přílohy předkládané prostřednictvím aplikace e-Curia jsou vyhotoveny ve formě souborů. K usnadnění jejich zpracování soudní kanceláří se doporučuje následovat praktické rady uvedené v Uživatelské příručce k aplikaci e-Curia dostupné na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie, a sice: — soubory musí obsahovat název umožňující identifikovat příslušné podání (spis účastníka řízení, přílohy část 1, přílohy část 2, průvodní dopis atd.); — text podání lze uložit ve formátu PDF přímo z textového editoru, bez nutnosti jej „skenovat“; — podání musí obsahovat seznam příloh; — přílohy musí být obsaženy v jednom nebo několika souborech oddělených od souboru, který obsahuje podání. Jeden soubor může obsahovat několik příloh. Není povinné vytvářet zvláštní soubor pro každou přílohu. Doporučuje se, aby byly přílohy při předkládání připojeny ve vzestupném pořadí a aby jejich označení bylo dostatečně přesné (např.: přílohy 1 až 3, přílohy 4 až 6 atd.). D. Předkládání jiným způsobem než prostřednictvím aplikace e-Curia 89. Obecným pravidlem, podle kterého se každé podání předkládá soudní kanceláři prostřednictvím aplikace e-Curia, nejsou dotčeny případy uvedené v čl. 105 odst. 1 a 2 a čl. 147 odst. 6 jednacího řádu. 90. Mimoto mohou být přílohy podání zmíněné v textu tohoto podání, jejichž povaha brání jejich předložení prostřednictvím aplikace e-Curia, zaslány zvlášť poštou nebo předány osobně soudní kanceláři podle čl. 72 odst. 4 jednacího řádu za podmínky, že jsou tyto přílohy uvedeny v seznamu příloh podání předloženého prostřednictvím aplikace e-Curia. V seznamu příloh musí být označeny ty přílohy, které budou předloženy zvlášť. Tyto přílohy musí být do soudní kanceláře doručeny nejpozději do deseti dnů po předložení podání prostřednictvím aplikace e-Curia. Musí být předloženy na následující adresu: Greffe du Tribunal de l'Union européenne Rue du Fort Niedergrünewald L-2925 Luxembourg 91. Ukáže-li se, že je předložení podání prostřednictvím aplikace e-Curia technicky nemožné, je zástupce povinen učinit kroky upravené v článku 7 rozhodnutí Tribunálu ze dne 11. července 2018. Kopie podání, které bylo v souladu s čl. 7 druhým pododstavcem rozhodnutí Tribunálu ze dne 11. července 2018 předloženo jiným způsobem než prostřednictvím aplikace e-Curia, musí obsahovat seznam příloh a všechny na něm uvedené přílohy. Kopii takto předloženého podání není třeba opatřovat vlastnoručním podpisem. E. Odmítnutí podání a podkladů 92. Vedoucí soudní kanceláře odmítne zapsat do rejstříku a založit do soudního spisu ve věci podání a případně podklady, které nejsou uvedeny v jednacím řádu. V případě pochybností předloží vedoucí soudní kanceláře tuto otázku k rozhodnutí předsedovi. 93. Vyjma případů výslovně uvedených v jednacím řádu a s výhradou bodů 99 a 100 níže vedoucí soudní kanceláře odmítne zapsat do rejstříku a založit do soudního spisu ve věci podání nebo podklady vypracované v jiném než jednacím jazyce. 94. Jestliže účastník řízení zpochybní rozhodnutí vedoucího soudní kanceláře, kterým odmítne zapsat do rejstříku a založit do soudního spisu ve věci určité podání nebo určitý podklad, předloží vedoucí soudní kanceláře tuto otázku předsedovi, aby rozhodl, zda je třeba předmětné podání nebo předmětný podklad přijmout. F. Odstraňování vad v podáních a jejich přílohách F.1. Obecná ustanovení 95. Vedoucí soudní kanceláře dbá na soulad podání založených do soudního spisu ve věci a jejich příloh s ustanoveními statutu a jednacího řádu a s ustanoveními těchto prováděcích předpisů. 96. Vedoucí soudní kanceláře případně určí účastníkům řízení lhůtu pro odstranění formálních vad předložených podání. 97. V případě opakovaného nedodržování pravidel stanovených jednacím řádem nebo těmito prováděcími předpisy, které si vyžádá výzvy k odstranění vad, požádá vedoucí soudní kanceláře účastníka řízení nebo vedlejšího účastníka o náhradu výdajů spojených s nezbytnými úkony Tribunálu v souladu s čl. 139 písm. c) jednacího řádu. 98. Nejsou-li přílohy vyhotoveny v souladu s ustanoveními jednacího řádu nebo těchto prováděcích předpisů navzdory výzvám k odstranění vad, předloží vedoucí soudní kanceláře tuto otázku předsedovi, aby rozhodl, zda je třeba tyto přílohy odmítnout. 99. Jestliže k podkladům přiloženým k podání není připojen překlad do jednacího jazyka, vyzve vedoucí soudní kanceláře dotyčného účastníka řízení k odstranění této vady, vyjde-li najevo, že je tento překlad nezbytný k řádnému průběhu řízení. Nedojde-li k odstranění této vady, budou předmětné přílohy ze soudního spisu ve věci vyňaty. 100. Jestliže návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení podaný jinou třetí stranou než členským státem není sepsán v jednacím jazyce, vyzve vedoucí soudní kanceláře k odstranění této vady předtím, než jej doručí účastníkům řízení. Pokud je verze tohoto návrhu sepsaná v jednacím jazyce předložena ve lhůtě, kterou za tím účelem určil vedoucí soudní kanceláře, považuje se za datum předložení podání datum předložení první verze v jiném jazyce. F.2. Odstraňování vad v žalobách 101. Nesplňuje-li žaloba podmínky uvedené v příloze 1 těchto prováděcích předpisů, soudní kancelář nepřistoupí k jejímu doručení a určí se přiměřená lhůta k odstranění vad. Neodstranění vad může mít za následek odmítnutí žaloby z důvodu nepřípustnosti v souladu s čl. 78 odst. 6, čl. 177 odst. 6 a čl. 194 odst. 5 jednacího řádu. 102. Nesplňuje-li žaloba formální náležitosti uvedené v příloze 2 těchto prováděcích předpisů, doručení žaloby se pozdrží a určí se přiměřená lhůta k odstranění vad. 103. Nesplňuje-li žaloba formální náležitosti uvedené v příloze 3 těchto prováděcích předpisů, žaloba se doručí a určí se přiměřená lhůta k odstranění vad. F.3. Odstraňování vad v ostatních podáních 104. Ustanovení o odstraňování vad obsažená v bodech 101 až 103 výše se v případě potřeby použijí i ve vztahu k jiným podáním než žalobě. IV. PÍSEMNÁ ČÁST ŘÍZENÍ A. Délka spisů účastníků řízení A.1. Přímé žaloby 105. U přímých žalob ve smyslu článku 1 jednacího řádu je maximální počet stran spisů účastníků řízení (5) stanoven následovně. U jiných přímých žalob než u žalob podaných na základě článku 270 SFEU: — 50 stran v případě žaloby a žalobní odpovědi; — 25 stran v případě repliky a dupliky; — 20 stran v případě námitky nepřípustnosti a vyjádření k ní; — 20 stran v případě spisu vedlejšího účastníka a 15 stran v případě vyjádření k tomuto spisu. U přímých žalob podaných na základě článku 270 SFEU: — 30 stran v případě žaloby a žalobní odpovědi; — 15 stran v případě repliky a dupliky; — 10 stran v případě námitky nepřípustnosti a vyjádření k ní; — 10 stran v případě spisu vedlejšího účastníka a 5 stran v případě vyjádření k tomuto spisu. 106. Překročení těchto maximálních počtů stran bude povoleno pouze v případech zvláště složitých z právního nebo skutkového hlediska. A.2. Věci z oblasti duševního vlastnictví 107. Ve věcech z oblasti duševního vlastnictví je maximální počet stran spisů účastníků řízení (6) stanoven následovně: — 20 stran v případě žaloby a vyjádření k žalobě; — 15 stran v případě vedlejší žaloby a vyjádření k této vedlejší žalobě; — 10 stran v případě námitky nepřípustnosti a vyjádření k ní; — 10 stran v případě spisu vedlejšího účastníka a 5 stran v případě vyjádření k tomuto spisu. 108. Překročení těchto maximálních počtů stran bude povoleno pouze v případech zvláště složitých z právního nebo skutkového hlediska. A.3. Odstranění vady spočívající v nadměrné délce spisu účastníka řízení 109. Přesáhne-li počet stran spisu účastníka řízení maximální počet stran stanovený podle okolností v bodech 105 a 107 výše o 40 % nebo více, je nutné tuto vadu odstranit, nevydá-li předseda opačný pokyn. 110. Přesáhne-li počet stran spisu účastníka řízení týž maximální počet stran stanovený podle okolností v bodech 105 a 107 výše o méně než 40 %, může předseda vydat pokyn k odstranění této vady. 111. Je-li účastník řízení vyzván k odstranění vady spočívající v nadměrné délce jeho spisu, doručení spisu, jehož rozsáhlost je důvodem k odstranění vady, se pozdrží. B. Struktura a obsah spisů účastníků řízení B.1. Přímé žaloby 1) Návrh na zahájení řízení 112. Povinné údaje, které musí návrh na zahájení řízení obsahovat, jsou uvedeny v článku 76 jednacího řádu. 113. Po úvodní části návrhu by měl následovat stručný popis skutkového základu sporu. 114. Na začátku nebo na konci návrhu musí být uvedeno přesné znění návrhových žádání žalobce. 115. Právní argumentace by měla být členěna podle uplatňovaných žalobních důvodů. Obecně je užitečné, aby jí předcházel schematický přehled uplatňovaných žalobních důvodů. Dále je velmi žádoucí dát každému uplatňovanému žalobnímu důvodu nadpis, aby jej bylo možné snadno identifikovat. 116. S návrhem musí být předloženy dokumenty uvedené v čl. 51 odst. 2 a 3 a článku 78 jednacího řádu. 117. Pro účely předložení potvrzení uvedeného v čl. 51 odst. 2 jednacího řádu, že advokát, který zastupuje účastníka řízení nebo je nápomocen jeho zmocněnci, je oprávněn působit jako právní zástupce před soudem členského státu nebo jiného státu, který je stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, lze odkázat na podklad, který již byl předložen v rámci některé věci před Tribunálem. 118. Ke každému návrhu musí být připojeno shrnutí uplatňovaných žalobních důvodů a hlavních argumentů, určené k usnadnění přípravy sdělení, které má být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s článkem 79 jednacího řádu. 119. K usnadnění jeho zpracování Tribunálem se žádá, aby shrnutí uplatňovaných žalobních důvodů a hlavních argumentů — bylo předloženo odděleně od obsahu návrhu a příloh v něm zmíněných; — nepřesahovalo dvě strany; — bylo vyhotoveno v jednacím jazyce podle vzoru uvedeného na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie; — bylo zasláno elektronickou poštou ve formě prostého elektronického souboru vyhotoveného s pomocí textového editoru na adresu GC.Registry@curia.europa.eu s označením věci, k níž se vztahuje. 120. Je-li návrh podán po předložení žádosti o bezplatnou právní pomoc, která staví běh lhůty pro podání žaloby v souladu s čl. 147 odst. 7 jednacího řádu, musí být tato informace uvedena v úvodu návrhu na zahájení řízení. 121. Je-li návrh podán po doručení usnesení, jímž bylo rozhodnuto o žádosti o bezplatnou právní pomoc, nebo v případě, že v tomto usnesení není určen advokát k zastupování žadatele o bezplatnou právní pomoc, po doručení usnesení o určení advokáta pověřeného zastupováním žadatele, musí být v návrhu rovněž uvedeno datum, kdy bylo usnesení žalobci doručeno. 122. K usnadnění přípravy návrhu po formální stránce je třeba odkázat zástupce účastníků řízení na dokument „Příručka pokynů k žalobě“, který je dostupný na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. 2) Žalobní odpověď 123. Povinné údaje, které musí žalobní odpověď obsahovat, jsou uvedeny v čl. 81 odst. 1 jednacího řádu. 124. Na začátku nebo na konci žalobní odpovědi musí být uvedeno přesné znění návrhových žádání žalovaného. 125. Zpochybnění skutkových okolností tvrzených žalobcem musí být učiněno výslovně a dotčené skutkové okolnosti musí být přesně označeny. 126. Vzhledem k tomu, že právní rámec řízení je vymezen žalobou, musí být argumentace obsažená v žalobní odpovědi v co největším možném rozsahu členěna dle žalobních důvodů nebo vytýkaných skutečností uvedených v žalobě. 127. Na žalobní odpověď se použijí body 116 a 117 výše. 128. Ve věcech předložených na základě článku 270 SFEU je žádoucí, aby orgány k žalobní odpovědi připojily citované obecně závazné akty, které nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, s uvedením data jejich přijetí, jejich vstupu v platnost, a případně jejich zrušení. 3) Replika a duplika 129. Uskuteční-li se druhá výměna spisů účastníků řízení, mohou hlavní účastníci řízení svou argumentaci doplnit podle okolností replikou či duplikou. 130. Vzhledem k tomu, že rámec a žalobní důvody či vytýkané skutečnosti, které jsou těžištěm sporu, byly důkladně vylíčeny (nebo zpochybněny) v žalobě a žalobní odpovědi, je cílem repliky a dupliky umožnit žalobci a žalovanému, aby své postoje upřesnili nebo svou argumentaci soustředili na některou důležitou otázku a odpověděli na nové skutečnosti obsažené v žalobní odpovědi a replice. Předseda též může na základě čl. 83 odst. 3 jednacího řádu sám upřesnit aspekty, kterých by se tato podání měla týkat. B.2. Věci z oblasti duševního vlastnictví 1) Návrh na zahájení řízení 131. Povinné údaje, které musí návrh na zahájení řízení obsahovat, jsou uvedeny v čl. 177 odst. 1 jednacího řádu. 132. Návrh musí obsahovat také informace uvedené v čl. 177 odst. 2 a 3 jednacího řádu. 133. S návrhem musí být předloženy dokumenty uvedené v čl. 177 odst. 3 až 5 jednacího řádu. 134. Na žaloby ve věcech z oblasti duševního vlastnictví se použijí body 113 až 115, 117 a 120 až 122 výše. 2) Vyjádření k žalobě 135. Povinné údaje, které musí vyjádření k žalobě obsahovat, jsou uvedeny v čl. 180 odst. 1 jednacího řádu. 136. Na začátku nebo na konci vyjádření k žalobě musí být uvedeno přesné znění návrhových žádání žalovaného nebo vedlejšího účastníka. 137. S vyjádřením k žalobě předloženým vedlejším účastníkem musí být předloženy dokumenty uvedené v čl. 177 odst. 4 a 5 jednacího řádu, pokud tyto dokumenty nebyly předloženy dříve v souladu s čl. 173 odst. 5 jednacího řádu. 138. Na vyjádření k žalobě se použijí body 117, 125 a 126 výše. 3) Vedlejší žaloba a vyjádření k vedlejší žalobě 139. Má-li jiný účastník řízení před odvolacím senátem než žalobce poté, co mu byla doručena žaloba, zájem zpochybnit napadené rozhodnutí z důvodu, který nebyl namítán v žalobě, musí při předložení svého vyjádření k žalobě podat vedlejší žalobu. Vedlejší žaloba musí být předložena samostatným podáním a musí splňovat náležitosti stanovené v článcích 183 a 184 jednacího řádu. 140. Je-li podána taková vedlejší žaloba, mohou ostatní účastníci řízení předložit vyjádření k vedlejší žalobě, ve kterém se omezí na návrhové žádání, důvody a argumenty uplatněné ve vedlejší žalobě. V. ÚSTNÍ ČÁST ŘÍZENÍ A. Žádosti o konání jednání 141. Jak vyplývá z článku 106 jednacího řádu, koná Tribunál jednání bez návrhu, nebo na žádost některého z hlavních účastníků řízení. 142. Hlavní účastník řízení, který si přeje být vyslechnut na jednání, musí podat ve lhůtě tří týdnů od okamžiku, kdy bylo účastníkům řízení doručeno sdělení o ukončení písemné části řízení, odůvodněnou žádost. Toto odůvodnění, které nelze zaměňovat se spisem účastníka řízení nebo s písemným vyjádřením a které by nemělo přesáhnout tři strany, se musí zakládat na konkrétním posouzení užitečnosti jednání pro dotyčného účastníka řízení a musí v něm být uvedeno, které údaje ze soudního spisu ve věci nebo které argumenty je podle tohoto účastníka řízení zapotřebí na jednání dále rozvést nebo vyvrátit. V zájmu lepšího nasměrování debaty na jednání není vhodné, aby bylo odůvodnění obecné povahy tak, že by například poukazovalo pouze na význam věci. 143. Nepodá-li hlavní účastník řízení ve stanovené lhůtě odůvodněnou žádost, může Tribunál rozhodnout, že o žalobě bude rozhodováno bez konání ústní části řízení. B. Příprava jednání 144. Vedoucí soudní kanceláře zajistí, aby byli účastníci řízení předvoláni na jednání alespoň jeden měsíc před jeho konáním, čímž nejsou dotčeny případy, kdy okolnosti odůvodňují jejich předvolání v kratší lhůtě. 145. V souladu s čl. 107 odst. 2 jednacího řádu jsou žádosti o odročení jednání přípustné pouze za výjimečných okolností. Takové žádosti smí být předkládány pouze hlavními účastníky řízení, musí být řádně odůvodněny, doloženy náležitými doklady a předány Tribunálu co možná nejdříve po předvolání. 146. Má-li zástupce účastníka řízení v úmyslu se jednání neúčastnit, je vhodné, aby o tom vyrozuměl Tribunál co možná nejdříve po předvolání. 147. Tribunál se vynasnaží, aby byla zástupcům účastníků řízení doručena stručná zpráva k jednání tři týdny před jednáním. Stručná zpráva k jednání slouží k přípravě jednání. 148. Stručná zpráva k jednání vyhotovená soudcem zpravodajem se omezuje na uvedení důvodů a krátké shrnutí argumentů účastníků řízení. 149. Na jednání mohou účastníci řízení případně přednést vyjádření ke stručné zprávě k jednání. V tom případě se do protokolu z jednání zaznamená poznámka o takových vyjádřeních. 150. Stručná zpráva k jednání je dostupná veřejnosti před jednací síní v den konání jednání, ledaže se celé jednání koná s vyloučením veřejnosti. 151. Před každým veřejným jednáním vyvěsí vedoucí soudní kanceláře před jednací síní následující informace v jednacím jazyce: datum a hodinu konání jednání, příslušné soudní kolegium, věc nebo věci, které budou projednávány, a jména (názvy) účastníků řízení. 152. Žádost o použití určitých technických prostředků k předvedení prezentace musí být podána alespoň dva týdny před datem konání jednání. Pokud předseda žádosti vyhoví, musí být podmínky užívání těchto prostředků určeny ve spolupráci se soudní kanceláří tak, aby byla zohledněna případná technická či praktická omezení. Jediným účelem prezentace je názorné dokreslení údajů obsažených v soudním spise ve věci, a v prezentaci tedy nesmí být obsaženy nové žalobní důvody nebo nové důkazy. Nosiče takových prezentací se do soudního spisu ve věci nezakládají, a nedoručují se tedy ostatním účastníkům řízení, nerozhodne-li předseda jinak. 153. Vzhledem k bezpečnostním opatřením, jež platí pro vstup do objektů Soudního dvora Evropské unie, se zástupcům účastníků řízení doporučuje učinit vše nezbytné, aby se mohli dostavit do jednací síně alespoň 15 minut před začátkem jednání, neboť je zvykem, že s nimi členové soudního kolegia pohovoří o uspořádání jednání. 154. Pro účely přípravy účasti na jednání je třeba odkázat zástupce účastníků řízení na dokument „Příručka pokynů k jednání“, který je dostupný na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. C. Průběh jednání 155. Zástupci účastníků řízení jsou povinni vystupovat před soudem v taláru. 156. Účelem jednání je: — případně velmi stručně připomenout zastávané stanovisko se zdůrazněním zásadních důvodů, které byly rozvedeny písemně; — objasnit, je-li to potřeba, některé argumenty rozvedené v průběhu písemné části řízení a případně předložit nové skutečnosti vyplývající z událostí, které nastaly po skončení písemné části řízení a které z tohoto důvodu nemohly být uvedeny v písemných příspěvcích; — zodpovědět případné otázky Tribunálu. 157. Je na každém účastníku řízení, aby posoudil, zda je vzhledem k účelu jednání vymezeném v bodě 156 výše přednes řeči skutečně účelný, nebo zda postačuje pouhý odkaz na písemná vyjádření či spisy účastníků řízení. Jednání se pak může zaměřit na odpovědi na otázky Tribunálu. Považuje-li zástupce za nutné ujmout se slova, doporučuje se, aby svůj přednes omezil na určité body a ve zbytku odkázal na spisy. 158. Jestliže Tribunál před konáním jednání vyzval účastníky řízení v souladu s čl. 89 odst. 4 jednacího řádu, aby se při své řeči soustředili na jednu či více určených otázek, musí být tyto otázky probírány při přednesu řeči přednostně. 159. Jestliže se některý účastník řízení rozhodne nepřednést řeč, jeho mlčení není považováno za souhlas s řečí jiného účastníka řízení, pokud již byla předmětná argumentace zpochybněna písemně. Mlčení tomuto účastníku řízení nebrání v tom, aby odpověděl na řeč druhého účastníka řízení. 160. V zájmu jasnosti a k tomu, aby členům Tribunálu bylo umožněno snazší pochopení řečí, je obecně vhodnější se vyjadřovat volně svými slovy na základě poznámek spíše než číst text. Od zástupců účastníků řízení se rovněž žádá, aby v co nejvyšší možné míře zjednodušili prezentaci věci a dávali přednost krátkým větám. Mimoto by zástupci usnadnili práci Tribunálu, kdyby své řeči přednášeli strukturovaně a před každým rozvedením příslušné části upřesnili osnovu, podle které hodlají postupovat. 161. K objasnění určitých otázek technické povahy před Tribunálem může předseda soudního kolegia povolit zástupcům účastníků řízení, aby předali slovo osobám, které sice nejsou zástupci, avšak nacházejí se v lepším postavení k zaujetí postoje. Tyto osoby vystupují pouze v přítomnosti zástupce dotyčného účastníka řízení a na jeho odpovědnost. Před tím, než se tyto osoby ujmou slova, jsou povinny udat svou totožnost. 162. Délka řečí se může lišit v závislosti na složitosti věci a existenci či neexistenci nových skutkových okolností. Každý hlavní účastník řízení má na přednes své řeči k dispozici 15 minut a každý vedlejší účastník 10 minut (ve spojených věcech má každý hlavní účastník řízení k dispozici 15 minut na každou věc a každý vedlejší účastník 10 minut na každou věc), nedá-li jim soudní kancelář jiný pokyn. Toto omezení se týká pouze řečí jako takových a nezahrnuje čas nezbytný k odpovědi na otázky položené při jednání nebo k závěrečným replikám. 163. Vyžadují-li to okolnosti, může být soudní kanceláři nejpozději dva týdny (nebo v pozdějším stadiu v případě řádně odůvodněných výjimečných okolností) přede dnem jednání zaslána řádně odůvodněná žádost o výjimku z této obvyklé délky řečí, ve které musí být upřesněna délka přednesu řeči, která je považována za nezbytnou. Zástupci budou vyrozuměni o čase pro přednes řeči, který jim bude vymezen na základě takovéto žádosti. 164. Jedná-li za účastníka řízení několik zástupců, mohou přednést řeč zpravidla jen dva z nich a celková délka jejich ústních projevů nesmí přesáhnout dobu uvedenou v bodě 162 výše. Odpovědi na otázky soudců a závěrečné repliky však mohou být předneseny i jinými zástupci než těmi, kteří přednesou řeč. 165. Jestliže několik účastníků řízení hájí před Tribunálem tutéž tezi (zejména v případě vedlejšího účastenství nebo ve spojených věcech), je žádoucí, aby jejich zástupci před jednáním sladili svůj postup, a předešli tak jakémukoli opakování řečí. 166. Citují-li zástupci rozhodnutí Soudního dvora, Tribunálu nebo Soudu pro veřejnou službu, uvedou jeho běžné označení a číslo věci a případně upřesní jeho relevantní bod (body). 167. V souladu s čl. 85 odst. 3 jednacího řádu mohou hlavní účastníci řízení výjimečně na jednání předložit další důkazy. V takovém případě jsou ostatní účastníci řízení vyslechnuti k jejich přípustnosti a obsahu. Nastane-li taková situace, je vhodné si připravit dostatečný počet jejich vyhotovení. D. Tlumočení 168. Pro usnadnění tlumočení je žádoucí, aby zástupci účastníků řízení předem zaslali případný text nebo písemné podklady své řeči tlumočnickému odboru elektronickou poštou (interpret@curia.europa.eu). 169. Důvěrnost předaných poznámek k řečem je zajištěna. Aby se předešlo jakémukoli nedorozumění, musí být uvedeno jméno (název) účastníka řízení. Poznámky k řečem nejsou zakládány do soudního spisu ve věci. 170. Zástupcům účastníků řízení se připomíná, že pouze někteří členové Tribunálu sledují řeč v jazyce, ve kterém je přednášena, a ostatní naslouchají simultánnímu tlumočení. Zástupcům se doporučuje, aby v zájmu hladkého průběhu jednání a zachování kvality simultánního tlumočení hovořili pomalu a do mikrofonu. 171. Mají-li zástupci v úmyslu doslovně citovat části některých textů nebo dokumentů, zvláště pak části, které nejsou uvedeny v soudním spise ve věci, je účelné seznámit s nimi tlumočníky před zahájením jednání. Rovněž může být účelné upozornit je na případně obtížně přeložitelné pojmy. E. Protokol z jednání 172. Vedoucí soudní kanceláře zpracuje v jednacím jazyce protokol z každého jednání, který obsahuje označení věci, den, hodinu a místo konání jednání, případně údaj, že jde o jednání s vyloučením veřejnosti, jména přítomných soudců a vedoucího soudní kanceláře, jména a postavení přítomných zástupců účastníků řízení, případně poznámku o vyjádření ke stručné zprávě k jednání, případně příjmení, jména, postavení a bydliště vyslýchaných svědků nebo znalců, případně označení podání nebo podkladů předložených na jednání a v případě potřeby prohlášení učiněná na jednání, jakož i rozhodnutí, která na jednání přijal Tribunál nebo předseda. VI. DŮVĚRNÉ NAKLÁDÁNÍ A. Obecná ustanovení 173. V souladu s článkem 64 a s výhradou ustanovení čl. 68 odst. 4, článku 104, čl. 105 odst. 8 a čl. 144 odst. 7 jednacího řádu Tribunál přihlédne pouze k těm podáním a podkladům, s nimiž měli zástupci účastníků řízení možnost se seznámit a k nimž se mohli vyjádřit. 174. Z toho vyplývá, že aniž jsou dotčena ustanovení článků 103 až 105 jednacího řádu, k žádosti žalobce o důvěrné nakládání s některými údaji ze soudního spisu ve věci ve vztahu k žalovanému nelze přihlížet. Stejně tak žalovaný nemůže podat takovouto žádost ve vztahu k žalobci. 175. Některý z hlavních účastníků řízení však může požádat, aby bylo vyloučeno poskytnutí některých důvěrných údajů obsažených v soudním spise ve věci vedlejšímu účastníkovi v souladu s čl. 144 odst. 7 jednacího řádu. 176. Každý účastník řízení může rovněž požádat, aby v souladu s čl. 68 odst. 4 jednacího řádu nebyly některému účastníku řízení ve spojených věcech zpřístupněny některé údaje obsažené v soudních spisech věcí, kterých se spojení týká, z důvodu jejich tvrzené důvěrnosti. B. Důvěrné nakládání v případě návrhu na vstup vedlejšího účastníka do řízení 177. Pokud byl ve věci předložen návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení, jsou hlavní účastníci řízení vyzváni, aby ve lhůtě určené vedoucím soudní kanceláře uvedli, zda požadují důvěrné nakládání s některými údaji obsaženými v podáních a podkladech, které již byly založeny do soudního spisu ve věci. 178. V případě všech podání a podkladů, které předloží později, musí hlavní účastníci řízení při jejich předložení podat současně případnou žádost o důvěrné nakládání. Nepodají-li takovou žádost, předložená podání a podklady budou poskytnuty vedlejšímu účastníkovi. 179. Žádost o důvěrné nakládání musí být předložena samostatným podáním. Tato žádost nemůže být podána v důvěrné verzi, a nesmí tedy obsahovat důvěrné údaje. 180. V žádosti o důvěrné nakládání musí být označen účastník řízení, ve vztahu k němuž je zajištění důvěrnosti požadováno. 181. Žádost o důvěrné nakládání se musí omezit pouze na to, co je nezbytně nutné, a jejím předmětem nemůže být v žádném případě celé podání; pouze výjimečně může být jeho předmětem celá příloha. Poskytnutí nedůvěrné verze podání a podkladů, v níž jsou odstraněny některé části textu, slova nebo čísla, je totiž obvykle možné bez ohrožení dotčených zájmů. 182. V žádosti o důvěrné nakládání musí být přesně označeny dotčené údaje nebo části textu a musí obsahovat odůvodnění důvěrné povahy každého z těchto údajů nebo každé z těchto částí textu. Neuvedení těchto skutečností může být důvodem pro zamítnutí žádosti Tribunálem. 183. Spolu s podáním žádosti o důvěrné nakládání s jedním nebo více podáními musí účastník řízení předložit úplnou nedůvěrnou verzi daného podání (daných podání) a podkladů, v níž byly odstraněny údaje nebo části textu, na které se tato žádost vztahuje. 184. Není-li žádost o důvěrné nakládání v souladu s body 179, 180 a 183 výše, vedoucí soudní kanceláře vyzve příslušného účastníka řízení k odstranění vad. Není-li žádost o důvěrné nakládání i přes výzvu k odstranění vad uvedena do souladu s pravidly těchto prováděcích předpisů, nelze ji řádně projednat a veškerá podání a podklady budou poskytnuty vedlejšímu účastníkovi. C. Důvěrné nakládání v případě spojení věcí 185. Uvažuje-li se o spojení několika věcí, jsou účastníci řízení vyzváni, aby ve lhůtě určené vedoucím soudní kanceláře uvedli, zda požadují důvěrné nakládání s některými údaji obsaženými v podáních a podkladech, které již byly založeny do soudních spisů věcí, kterých se spojení týká. 186. V případě všech podání a podkladů, které předloží později, musí účastníci řízení při jejich předložení podat současně případnou žádost o důvěrné nakládání. Nepodají-li takovou žádost, předložená podání a podklady budou zpřístupněny ostatním účastníkům řízení ve spojených věcech. 187. Na žádosti o důvěrné nakládání podané v případě spojených věcí se použijí body 179 až 184 výše. D. Důvěrné nakládání podle článku 103 jednacího řádu 188. V rámci provedení důkazu podle článku 91 jednacího řádu může Tribunál účastníkovi řízení nařídit, aby předložil údaje nebo podklady týkající se věci. Na základě čl. 92 odst. 3 jednacího řádu lze jejich předložení nařídit pouze tehdy, pokud dotyčný účastník řízení nevyhověl organizačnímu procesnímu opatření, které bylo dříve za tím účelem přijato, nebo pokud to výslovně navrhne a odůvodní potřebu jeho nařízení formou usnesení o provedení důkazů. 189. Pokud některý z hlavních účastníků s poukazem na důvěrnou povahu určitých údajů a podkladů nesouhlasí s jejich předáním ve své odpovědi na návrh na organizační procesní opatření nebo navrhuje, aby bylo nařízeno dokazování, Tribunál nařídí jejich předložení usnesením o provedení důkazů podle čl. 91 písm. b) jednacího řádu, má-li za to, že tyto údaje či podklady mohou být významné pro rozhodnutí sporu. Nakládání s důvěrnými údaji či podklady takto předloženými Tribunálu se řídí článkem 103 jednacího řádu. Příslušná úprava neobsahuje žádnou výjimku ze zásady kontradiktornosti řízení, nýbrž stanoví pravidla uplatňování této zásady. 190. Na základě tohoto ustanovení Tribunál posoudí významnost údajů či podkladů pro rozhodnutí sporu a ověří jejich důvěrnou povahu. Má-li Tribunál za to, že jsou dané informace zároveň významné pro rozhodnutí sporu i důvěrné, poměří jejich důvěrnost s požadavky souvisejícími s právem na účinnou soudní ochranu, zejména s požadavkem na dodržování zásady kontradiktornosti, a po jejich poměření má dvě možnosti. 191. Tribunál může rozhodnout, že druhý hlavní účastník řízení musí být s údajem nebo podkladem seznámen navzdory jeho důvěrné povaze. V tomto ohledu může Tribunál organizačním procesním opatřením vyzvat zástupce jiných účastníků řízení než toho, který důvěrné údaje předložil, k přijetí závazku, že zachovají důvěrnost dokumentu nebo podkladu s tím, že údaje, o nichž se dozví, neposkytnou svým mandantům nebo třetím osobám. V případě porušení tohoto závazku může být použit článek 55 jednacího řádu. 192. Alternativně může Tribunál rozhodnout, že důvěrné údaje poskytnuty nebudou, přičemž druhému hlavnímu účastníkovi řízení umožní seznámit se s nedůvěrnými údaji, aby se mohl vyjádřit v nejširším možném rozsahu v souladu se zásadou kontradiktornosti. Tribunál tedy hlavnímu účastníkovi řízení, který předložil důvěrné údaje, nařídí, aby některé informace poskytl způsobem, který umožní sladit zachování důvěrné povahy údajů s kontradiktorností řízení. Informace může být předána například formou shrnutí. Nemůže-li druhý hlavní účastník řízení podle názoru Tribunálu náležitě vykonávat své právo účinně se v řízení bránit, může Tribunál přijmout usnesení nebo i několik usnesení, dokud nebude mít za to, že v řízení lze pokračovat kontradiktorně. 193. Má-li Tribunál za to, že poskytnutí informace druhému hlavnímu účastníkovi řízení, jež bylo zajištěno postupem upraveným v usnesení přijatém na základě čl. 103 odst. 3 jednacího řádu, umožnilo tomuto účastníkovi řízení účelně se vyjádřit, nepřihlédne k údajům či podkladům, s nimiž nebyl uvedený účastník řízení seznámen. Důvěrné údaje či podklady budou ze soudního spisu vyňaty, o čemž budou účastníci řízení uvědomeni. E. Důvěrné nakládání podle článku 104 jednacího řádu 194. V rámci přezkumu legality aktu orgánu, jímž se odpírá přístup k určitému dokumentu, může Tribunál nařídit předložení tohoto dokumentu v rámci dokazování podle čl. 91 písm. c) jednacího řádu. 195. Předložený dokument se ostatním účastníkům řízení neposkytne, ledaže by se tak spor stal bezpředmětným. F. Důvěrné nakládání podle článku 105 jednacího řádu 196. Podle čl. 105 odst. 1 a 2 jednacího řádu může hlavní účastník řízení z vlastního podnětu nebo v návaznosti na nařízení dokazování Tribunálem předložit údaje či podklady týkající se bezpečnosti nebo zahraniční politiky Unie nebo jednoho či více jejích členských států. Odstavce 3 až 10 tohoto ustanovení stanoví procesní úpravu použitelnou na takové údaje či podklady. 197. Vzhledem k citlivé a důvěrné povaze údajů či podkladů týkajících se bezpečnosti nebo zahraniční politiky Unie nebo jednoho či více jejích členských států je pro účely uplatňování úpravy obsažené v článku 105 jednacího řádu nezbytné zavedení vhodného bezpečnostního rámce k zajištění vysoké úrovně ochrany těchto údajů či podkladů. Tento rámec je upraven rozhodnutím Tribunálu ze dne 14. září 2016. VII. BEZPLATNÁ PRÁVNÍ POMOC 198. V souladu s čl. 147 odst. 2 jednacího řádu musí být žádost o bezplatnou právní pomoc povinně podána na příslušném formuláři. Tento formulář je dostupný na internetových stránkách Soudního dvora Evropské unie. 199. Žadatel o bezplatnou právní pomoc, který není při podání formuláře žádosti o bezplatnou právní pomoc zastoupen advokátem, může v souladu s čl. 147 odst. 6 jednacího řádu podat soudní kanceláři řádně vyplněný a podepsaný formulář v listinné podobě poštou nebo osobním předáním na adresu uvedenou v bodě 90 výše. Formulář bez vlastnoručního podpisu nebude vyřizován. 200. Je-li žadatel o bezplatnou právní pomoc při podání formuláře žádosti o bezplatnou právní pomoc zastoupen advokátem, uskuteční se podání tohoto formuláře podle čl. 72 odst. 1 jednacího řádu s přihlédnutím k ustanovením bodů 77 až 79 výše. 201. Účelem formuláře žádosti o bezplatnou právní pomoc je poskytnout Tribunálu v souladu s čl. 147 odst. 3 a 4 jednacího řádu informace nezbytné k tomu, aby mohl účelně rozhodnout o žádosti o bezplatnou právní pomoc. Jedná se o — údaje týkající se hospodářské situace žadatele a — v případě, že žaloba nebyla dosud podána, údaje týkající se předmětu této žaloby, skutkových okolností případu a argumentace, která se k ní vztahuje. 202. Žadatel je povinen předložit spolu s formulářem žádosti o bezplatnou právní pomoc doklady pro informace uvedené v bodě 201 výše. 203. Je-li to třeba, musí být spolu s formulářem žádosti o bezplatnou právní pomoc předloženy dokumenty uvedené v čl. 51 odst. 2 a 3 a čl. 78 odst. 4 jednacího řádu. 204. Řádně vyplněný formulář žádosti o bezplatnou právní pomoc a doklady musí být srozumitelné samy o sobě. 205. Aniž je dotčena možnost Tribunálu vyžádat si doplňující informace nebo dokumenty na základě článků 89 a 90 jednacího řádu, nemůže být žádost o bezplatnou právní pomoc doplněna později předloženými dodatky. Takové dodatky nevyžádané Tribunálem budou odmítnuty. Ve výjimečných případech mohou být nicméně doklady prokazující potřebnost žadatele přijaty i později, bude-li jejich opožděné předložení řádně vysvětleno. 206. Na základě čl. 147 odst. 7 jednacího řádu podání žádosti o bezplatnou právní pomoc staví lhůtu stanovenou pro podání žaloby, ke které se žádost vztahuje, až do doručení usnesení, kterým se o žádosti rozhodne, nebo není-li tímto usnesením určen advokát k zastupování žadatele o bezplatnou právní pomoc, až do doručení usnesení o určení advokáta k jeho zastupování. 207. Vzhledem k tomu, že podání žádosti o bezplatnou právní pomoc má za následek stavení lhůty pro podání žaloby až do doručení usnesení uvedeného v bodě 206 výše, může se stát, že zbývající část lhůty pro podání žaloby bude velmi krátká. Osobě, které byla přiznána bezplatná právní pomoc a která je řádně zastoupena advokátem, se tedy doporučuje věnovat zachování normativně stanovené lhůty zvláštní pozornost. VIII. NALÉHAVÁ ŘÍZENÍ A. Zrychlené řízení A.1. Žádost o projednání věci ve zrychleném řízení 208. V souladu s čl. 152 odst. 1 jednacího řádu se žádost o projednání věci ve zrychleném řízení předkládá samostatným podáním podle okolností současně s žalobou nebo s žalobní odpovědí a musí obsahovat odůvodnění s upřesněním zvláštní naléhavosti věci a ostatních rozhodných okolností. 209. K usnadnění okamžitého zpracování v soudní kanceláři musí žádost o projednání věci ve zrychleném řízení obsahovat na první straně údaj o tom, že je podávána na základě článků 151 a 152 jednacího řádu. 210. Rozsah žaloby, ve vztahu k níž je žádáno o projednání věci ve zrychleném řízení, nesmí v zásadě přesáhnout 25 stran. Tato žaloba musí splňovat náležitosti uvedené v bodech 112 až 121 výše. 211. Doporučuje se, aby účastník řízení, který žádá o projednání věci ve zrychleném řízení, v žádosti upřesnil důvody, argumenty nebo části příslušného spisu účastníka řízení (žaloby nebo žalobní odpovědi), které jsou předloženy pouze pro případ, že v takovém řízení rozhodováno nebude. Tyto údaje, uvedené v čl. 152 odst. 2 jednacího řádu, musí být v žádosti formulovány přesně spolu s uvedením čísla příslušných odstavců. A.2. Zkrácená verze 212. Doporučuje se, aby k žádosti o projednání věci ve zrychleném řízení, která obsahuje údaje uvedené v bodě 211 výše, byla přiložena zkrácená verze příslušného spisu účastníka řízení. 213. Je-li přiložena zkrácená verze, musí být v souladu s následujícími pokyny: a) zkrácená verze má stejnou formu jako původní verze příslušného spisu účastníka řízení, jehož vypuštěné části jsou označeny hranatými závorkami, v nichž je uvedena poznámka „omissis“; b) odstavce ponechané ve zkrácené verzi si zachovávají totéž číslování jako v původní verzi příslušného spisu účastníka řízení; c) seznam příloh připojený ke zkrácené verzi obsahuje, pokud zkrácená verze neodkazuje na všechny přílohy původní verze příslušného spisu účastníka řízení, poznámku „omissis“ tak, aby bylo možné identifikovat každou z vypuštěných příloh; d) přílohy ponechané ve zkrácené verzi si musí zachovat stejné číslování jako v seznamu příloh původní verze příslušného spisu účastníka řízení; e) přílohy uvedené v seznamu přiloženém ke zkrácené verzi musí být k této verzi připojeny. 214. Aby bylo možné zkrácenou verzi co nejrychleji projednat, musí být v souladu s výše uvedenými pokyny. 215. Pokud si Tribunál vyžádá zkrácenou verzi spisu účastníka řízení na základě čl. 151 odst. 3 jednacího řádu, musí být zkrácená verze, není-li uvedeno jinak, vyhotovena v souladu s výše uvedenými pokyny. A.3. Žalobní odpověď 216. Pokud žalobce v žádosti neuvedl žalobní důvody, argumenty nebo části své žaloby, ke kterým má být přihlíženo pouze pro případ, že nebude rozhodováno ve zrychleném řízení, musí žalovaný odpovědět na žalobu ve lhůtě jednoho měsíce. 217. Pokud žalobce v žádosti uvedl žalobní důvody, argumenty nebo části žaloby, ke kterým má být přihlíženo pouze pro případ, že nebude rozhodováno ve zrychleném řízení, musí žalovaný ve lhůtě jednoho měsíce odpovědět na žalobní důvody a argumenty uvedené v žalobě nahlížené ve světle údajů obsažených v žádosti o projednání věci ve zrychleném řízení. 218. Pokud žalobce připojil k žádosti zkrácenou verzi žaloby, musí žalovaný ve lhůtě jednoho měsíce odpovědět na žalobní důvody a argumenty obsažené v této zkrácené verzi žaloby. 219. Zamítne-li Tribunál žádost o projednání věci ve zrychleném řízení ještě před tím, než žalovaný podá žalobní odpověď, je lhůta jednoho měsíce, která je pro podání této žalobní odpovědi stanovena v čl. 154 odst. 1 jednacího řádu, prodloužena o další měsíc. 220. Zamítne-li Tribunál žádost o projednání věci ve zrychleném řízení poté, co žalovaný podal žalobní odpověď ve lhůtě jednoho měsíce stanovené v čl. 154 odst. 1 jednacího řádu, je tomuto účastníku řízení poskytnuta nová lhůta jednoho měsíce od doručení rozhodnutí o zamítnutí žádosti o projednání věci ve zrychleném řízení, aby měl možnost doplnit svoji žalobní odpověď. A.4. Ústní část řízení 221. V rámci zrychleného řízení je kladen důraz na ústní část řízení, neboť písemná část řízení je v zásadě omezena pouze na jednu výměnu spisů účastníků řízení, a jednání se koná v krátké lhůtě po ukončení písemné části řízení. Tribunál však může rozhodnout bez konání ústní části řízení, sdělí-li hlavní účastníci řízení ve lhůtě určené předsedou, že se účasti na jednání vzdávají, a má-li Tribunál věc za dostatečně objasněnou na základě podkladů obsažených v soudním spise ve věci. 222. Jestliže Tribunál nepovolil předložení spisu vedlejšího účastníka, může se vedlejší účastník vyjádřit pouze ústně, koná-li se jednání. B. Odklad provádění nebo nuceného výkonu a jiná předběžná opatření 223. V souladu s čl. 156 odst. 5 jednacího řádu musí být návrh na odklad provádění nebo nuceného výkonu nebo na jiná předběžná opatření předložen samostatným podáním. Musí být srozumitelný sám o sobě bez nutnosti přihlížet k žalobě v hlavním řízení, včetně příloh k ní. 224. K usnadnění okamžitého zpracování v soudní kanceláři musí návrh na odklad provádění nebo nuceného výkonu nebo na jiná předběžná opatření obsahovat na první straně údaj o tom, že je podáván na základě článku 156 jednacího řádu a případně že obsahuje návrh na základě čl. 157 odst. 2 jednacího řádu. 225. V návrhu na odklad provádění nebo nuceného výkonu nebo na jiná předběžná opatření musí být velmi stručně a krátce označen předmět sporu, skutkové a právní důvody, na kterých je založena žaloba v hlavním řízení a které prima facie ukazují na její opodstatněnost (fumus boni iuris), a musí v něm být uvedeny okolnosti dokládající naléhavost. V návrhu je nutno přesně označit navrhované nebo navrhovaná opatření. Návrh musí též obsahovat veškeré dostupné důkazy a důkazní návrhy, jež mají odůvodnit nařízení předběžných opatření. 226. Jelikož je návrh na předběžné opatření určen k tomu, aby umožnil posouzení fumus boni iuris v rámci zkráceného řízení, nesmí v něm být v žádném případě převzat celý text žaloby v hlavním řízení. 227. Aby mohl být návrh na předběžné opatření projednán způsobem zohledňujícím jeho naléhavost, nesmí maximální počet jeho stran v zásadě překročit v závislosti na dotčené oblasti a okolnostech věci 25 stran. IX. VSTUP TĚCHTO PROVÁDĚCÍCH PŘEDPISŮ V PLATNOST 228. Tyto prováděcí předpisy zrušují a nahrazují Pokyny pro vedoucího kanceláře ze dne 5. července 2007 (Úř. věst. L 232, 4.9.2007, s. 1), ve znění změn ze dne 17. května 2010 (Úř. věst. L 170, 6.7.2010, s. 53) a ze dne 24. ledna 2012 (Úř. věst. L 68, 7.3.2012, s. 20), a Praktické pokyny pro účastníky řízení před Tribunálem ze dne 24. ledna 2012 (Úř. věst. L 68, 7.3.2012, s. 23). 229. Tyto prováděcí předpisy jsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Vstupují v platnost prvním dnem prvního měsíce po svém zveřejnění.“