ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY (EU) 2019/155

ze dne 23. ledna 2019

o obnovení dočasného omezení uvádění na trh, distribuce nebo prodeje rozdílových smluv retailovým investorům

RADA ORGÁNŮ DOHLEDU EVROPSKÉHO ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1), a zejména na čl. 9 odst. 5, čl. 43 odst. 2 a čl. 44 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na článek 40 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/567 ze dne 18. května 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o definice, transparentnost, kompresi portfolia a dohledová opatření v oblasti zásahů u produktů a pozic (3), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Rozhodnutím (EU) 2018/796 (4) Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) omezil uvádění na trh, distribuci nebo prodej rozdílových smluv retailovým investorům s platností od 1. srpna 2018 na dobu tří měsíců.

(2) V souladu s čl. 40 odst. 6 nařízení (EU) č. 600/2014 musí orgán ESMA dočasné produktové intervenční opatření přezkoumávat v přiměřených intervalech, a sice nejméně každé tři měsíce.

(3) Rozhodnutím (EU) 2018/1636 (5) orgán ESMA obnovil a změnil dočasné omezení uvádění na trh, distribuce nebo prodeje rozdílových smluv retailovým investorům s platností od 1. listopadu 2018 na dobu tří měsíců.

(4) Další přezkoumání omezení rozdílových smluv orgánem ESMA se zakládá mimo jiné na průzkumu u příslušných vnitrostátních orgánů (6) zaměřeném na praktické uplatňování a dopad tohoto produktového intervenčního opatření, jakož i na dodatečných informacích poskytnutých příslušnými vnitrostátními orgány a zúčastněnými stranami.

(5) Příslušné vnitrostátní orgány odhalily pouze nemnoho případů nedodržování produktových intervenčních opatření orgánu ESMA, které se zejména týkaly varování před riziky.

(6) Příslušné vnitrostátní orgány zaznamenaly za období tří měsíců od srpna do října 2018 (referenční období roku 2018) v souvislosti s rozdílovými smlouvami celkový pokles počtu účtů retailových investorů, zobchodovaného objemu i celkového objemu majetku retailových investorů oproti stejnému období v roce 2017 (referenční období roku 2017). Při srovnání těchto dvou období zůstal podíl ziskových účtů retailových investorů víceméně na stejné úrovni. Průměrné náklady vynaložené retailovými investory při obchodování s rozdílovými smlouvami byly výrazně nižší v referenčním období roku 2018 než v referenčním období roku 2017, přičemž jejich výše podle všeho v menší míře závisí na tržních podmínkách než na celkových výsledcích zákazníků (7). Průměrné náklady související s aktivními retailovými účty s rozdílovými smlouvami ke kryptoměnám v porovnání s ostatními účty neúměrně klesly, ačkoli byly tyto účty i nadále nákladnější než účty bez expozice kryptoměnám. Příslušné vnitrostátní orgány v neposlední řadě také zaznamenaly pokles počtu automatických uzavření, pokles počtu případů, kdy účty vykazovaly záporný zůstatek, a pokles velikosti těchto záporných zůstatků (8).

(7) Příslušné vnitrostátní orgány také zaznamenaly za referenční období roku 2018 oproti referenčnímu období roku 2017 zvýšení počtu klientů, s nimiž má být na požádání zacházeno jako s profesionálními zákazníky. Orgán ESMA si je vědom toho, že někteří poskytovatelé rozdílových smluv prostřednictvím reklamy oslovují retailové investory s nabídkou možnosti stát se profesionálními zákazníky na požádání. Retailový investor však může požádat o to, aby s ním bylo zacházeno jako s profesionálním zákazníkem, zejména když předloží písemnou žádost v souladu se všemi požadavky uvedenými v příslušných právních předpisech. Poskytovatelé by měli zajistit, že tyto požadavky trvale dodržují (9). Orgán ESMA si je rovněž vědom toho, že některé firmy ze třetích zemí aktivně oslovují zákazníky z Unie nebo že někteří poskytovatelé rozdílových smluv v Unii nabízejí retailovým investorům možnost převést své účty k subjektu uvnitř skupiny se sídlem ve třetí zemi. Bez povolení nebo registrace v Unii je však firmám ze třetí země umožněno pouze poskytovat služby klientům usazeným nebo nacházejícím se v Unii na základě vlastní výlučné iniciativy těchto klientů. V neposlední řadě si je orgán ESMA vědom toho, že firmy začínají poskytovat jiné spekulativní investiční produkty. Orgán ESMA bude i nadále monitorovat nabídku těchto dalších produktů s cílem určit, zda by bylo vhodné přijmout nějaká další opatření na úrovni Unie.

(8) Od přijetí rozhodnutí (EU) 2018/796 orgán ESMA neobdržel žádné důkazy, které by zpochybňovaly jeho obecné zjištění ohledně obav týkajících se významného ohrožení ochrany investorů, na které poukazuje rozhodnutí (EU) 2018/796 nebo rozhodnutí (EU) 2018/1636 (dále jen „rozhodnutí“). Orgán ESMA proto dospěl k závěru, že pokud by nedošlo k obnovení dočasného omezení uvádění na trh, distribuce nebo prodeje rozdílových smluv retailovým investorům, obavy týkající se významného ohrožení ochrany investorů, na které poukazují rozhodnutí, by i nadále přetrvávaly.

(9) Navíc nedošlo ke změně příslušných stávajících regulačních požadavků podle právních předpisů Unie, přičemž tyto požadavky stále neřeší hrozby identifikované orgánem ESMA. Příslušné vnitrostátní orgány navíc nepřijaly opatření za účelem řešení těchto hrozeb anebo přijaly jen opatření, které tyto hrozby neřeší odpovídajícím způsobem. Zejména je třeba uvést, že od přijetí rozhodnutí (EU) 2018/796 žádný příslušný vnitrostátní orgán nepřijal vlastní vnitrostátní produktové intervenční opatření v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 600/2014 (10).

(10) Obnovení omezení nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření, a nevytváří riziko regulatorní arbitráže z týchž důvodů jako těch stanovených v uvedených rozhodnutích.

(11) V případě neobnovení dočasného omezení je podle orgánu ESMA pravděpodobné, že rozdílové smlouvy budou znovu nabízeny bez přiměřených opatření na dostatečnou ochranu retailových investorů před riziky souvisejícími s těmito produkty, které zapříčinily poškození spotřebitelů, na něž poukazují uvedená rozhodnutí.

(12) S ohledem na tyto důvody a důvody uvedené v rozhodnutích se orgán ESMA rozhodl obnovit omezení za stejných podmínek, jak bylo specifikováno v rozhodnutí (EU) 2018/1636, na další tříměsíční období s cílem řešit obavy týkající se významného ohrožení ochrany investorů.

(13) Jelikož se navrhovaná opatření mohou do jisté míry vztahovat na deriváty zemědělských komodit, orgán ESMA věc konzultoval s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulaci fyzických zemědělských trhů v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 (11). Žádný z těchto orgánů k navrhovanému obnovení opatření nevznesl připomínky.

(14) Orgán ESMA navrhované rozhodnutí oznámil příslušným vnitrostátním orgánům,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ

Článek 1 Definice Pro účely tohoto rozhodnutí se a) „rozdílovou smlouvou“ nebo „(contract for differences, CFD)“ rozumí derivát jiný než opce, future, swap nebo dohoda o budoucích úrokových sazbách (forward rate agreement, FRA), jehož účelem je poskytnout držiteli dlouhou nebo krátkou expozici vůči kolísání ceny, úrovně nebo hodnoty podkladového aktiva, bez ohledu na to, zda se tento derivát obchoduje v obchodním systému, a který musí být vypořádán v hotovosti nebo může být vypořádán v hotovosti na žádost jedné ze stran z jiného důvodu než z důvodu neplnění nebo z jiného důvodu ukončení; b) „vyloučenou nepeněžitou výhodou“ rozumí jakákoli nepeněžní výhoda jiná než informační a výzkumné nástroje, pokud se vztahuje k rozdílovým smlouvám; c) „počáteční marží“ rozumí jakákoli platba pro účely otevření pozice v rozdílové smlouvě, vyjma provize, transakčních poplatků a jiných souvisejících nákladů; d) „ochranou počáteční marže“ rozumí počáteční marže určená přílohou I; e) „ochranou uzavřením při určité marži“ rozumí uzavření jedné nebo více otevřených rozdílových smluv retailového investora za podmínek nejpříznivějších pro zákazníka v souladu s články 24 a 27 směrnice 2014/65/EU, kdy souhrn finančních prostředků na účtu určeném pro obchodování na základě rozdílových smluv a nerealizované čisté zisky ze všech otevřených rozdílových smluv spojených s daným účtem klesnou pod polovinu celkové ochrany počáteční marže pro všechny tyto otevřené rozdílové smlouvy; f) „ochranou před záporným zůstatkem“ rozumí omezení celkové odpovědnosti retailového investora plynoucí ze všech rozdílových smluv spojených s účtem pro obchodování na základě rozdílových smluv na finanční prostředky na tomto účtu pro obchodování na základě rozdílových smluv.

Článek 2 Dočasné omezení rozdílových smluv ve vztahu k retailovým investorům Uvádět na trh, distribuovat nebo prodávat rozdílové smlouvy retailovým investorům lze jen tehdy, pokud jsou splněny alespoň následující podmínky: a) poskytovatel rozdílové smlouvy vyžaduje od retailového investora, aby uhradil počáteční marži ve výši ochrany počáteční marže; b) poskytovatel rozdílové smlouvy poskytuje retailovému investorovi ochranu uzavřením při určité marži; c) poskytovatel rozdílové smlouvy poskytuje retailovému investorovi ochranu před záporným zůstatkem; d) poskytovatel rozdílové smlouvy přímo ani nepřímo neposkytuje retailovému investorovi žádnou platbu, peněžitou ani vyloučenou nepeněžitou výhodu ve vztahu k uvádění na trh, distribuci nebo prodeji rozdílové smlouvy, s výjimkou realizovaných zisků z poskytnuté rozdílové smlouvy; a e) poskytovatel rozdílové smlouvy nezasílá přímo ani nepřímo sdělení ani nezveřejňuje informace, k nimž má retailový investor přístup a které se týkají uvádění na trh, distribuce nebo prodeje rozdílových smluv, pokud tato sdělení nebo informace neobsahují přiměřené varování před riziky uvedené v příloze II a vyhovující podmínkám v příloze II.

Článek 3 Zákaz podílení se na obcházení Je zakázáno se vědomě a úmyslně účastnit činností, jejichž předmětem nebo účinkem je obcházení požadavků v článku 2, včetně jednání namísto poskytovatele rozdílových smluv.

Článek 4 Vstup v platnost a použitelnost 1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. 2. Toto rozhodnutí se použije počínaje dnem 1. února 2019 po dobu tří měsíců.

V Paříži dne 23. ledna 2019. Za radu orgánů dohledu Steven MAIJOOR předseda

(1) Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2) Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84.

(3) Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 90.

(4) Rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (EU) 2018/796 ze dne 22. května 2018 o dočasném omezení rozdílových smluv v Unii v souladu s článkem 40 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (Úř. věst. L 136, 1.6.2018, s. 50).

(5) Rozhodnutí Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (EU) 2018/1636 ze dne 23. října 2018 o obnovení a změně dočasného omezení uvedeného v rozhodnutí (EU) 2018/796 o uvádění na trh, distribuci nebo prodeji rozdílových smluv retailovým investorům (Úř. věst. L 272, 31.10.2018, s. 62).

(6) Odpovědi poskytlo 26 příslušných vnitrostátních orgánů: rakouský Úřad pro finanční trh (AT – FMA), Kyperská komise pro cenné papíry a burzu (CY – CySEC), Česká národní banka (CZ – ČNB), německý orgán Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFin), dánský orgán Finanstilsynet (DK – Finanstilsynet), Řecká komise pro kapitálové trhy (EL-HCMC), španělský orgán Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finský orgán finančního dohledu (FI – FSA), francouzský orgán Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), maďarský orgán Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), irský orgán Central Bank of Ireland (IE – CBI), islandský Orgán finančního dohledu (IS – FME), litevský orgán Lietuvos Bankas (LT – LB), italský orgán Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), lucemburský orgán Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), lotyšský orgán Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV-FKTK), maltský Úřad finančních služeb (MT – MFSA), nizozemský orgán Autoriteit Financiële Markten (NL – AFM), norský orgán Finanstilsynet (Finanstilsynet – NO), polský orgán Komisja Nadzoru Finansowego (PL – KNF), portugalský orgán Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), rumunský Orgán finančního dohledu (RO – FSA), švédský orgán Finansinspektionen (SE – Finansinspektionen), slovinský orgán Agencija za trg vrednostnih papirjev (ATVP – SI), Národní banka Slovenska (NBS – SK) a orgán Spojeného království Financial Conduct Authority (UK – FCA).

(7) To je v souladu s pozorovanými poklesy celkových obchodovaných objemů, z nichž se obvykle vypočítává spread a poplatky. V rámci aktivních účtů retailových investorů došlo k mírnému nárůstu průměrného objemu majetku retailových investorů, ačkoli v procentuálním vyjádření se jednalo o výrazně menší změnu, než představovalo snížení celkových obchodovaných objemů a celkové expozice u těchto účtů.

(8) V období od srpna do října 2018 se uplatnila ochrana před záporným zůstatkem. Rozdíly mezi uzavíracími kurzy na trhu v daný obchodní den a otevíracími kurzy na trhu následujícího obchodního dne však mohou vést k tomu, že je pozice klienta nejprve uzavřena na ceně, jejímž výsledkem je záporný zůstatek účtu, přičemž poskytovatel následně příslušný účet dorovná na nulový stav, aby byl splněn nový požadavek ochrany před záporným zůstatkem. Tak tomu bylo i u těch poskytovatelů, kteří nabízeli ochranu před záporným zůstatkem ve stejném období v roce 2017.

(9) Příloha II, oddíl II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349). Viz také oddíl 11 Otázek a odpovědí orgánu ESMA týkajících se MiFID II a otázek ochrany investorů a prostředníků v rámci MiFIR (ESMA 35-43-349), kde orgán ESMA identifikoval formy praktik, které by investiční podniky neměly používat při uplatňování právních požadavků na kategorizaci zákazníků jako profesionálních zákazníků na požádání. Oddíl 11 byl naposledy aktualizován dne 25. května 2018.

(10) Orgán ESMA vzal v potaz následující: a) dne 4. června 2018 příslušný orgán jednoho státu ESVO EHP, norský orgán Finanstilsynet, přijal vnitrostátní produktová intervenční opatření, která mají stejné podmínky a data vztahující se k jejich uplatňování jako opatření orgánu ESMA; b) dne 6. července 2018 začal v Rumunsku platit vnitrostátní právní předpis, který má podobné podmínky jako opatření orgánu ESMA.

(11) Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).