ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Po dlouhém období vysokého růstu, který trval od konce devadesátých let a byl založen především na domácí poptávce, rostl v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska dvouciferným tempem, značně nad potenciálním HDP. Růst byl zejména důsledkem značného nárůstu úvěrů, který zvyšoval soukromou spotřebu a investice do nemovitostí, nicméně v polovině roku 2007 byl tento vývoj přerušen, protože nadhodnocené ceny nemovitostí již nebyly dále udržitelné. Během těchto let vytvořila vysoká domácí poptávka silné tlaky na přehřátí ekonomiky a struktura hospodářství se posunula od obchodovatelného sektoru k neobchodovatelnému, což podkopávalo vnější udržitelnost hospodářství. Náhlé ukončení prudkého růstu úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku bylo zesíleno globální finanční krizí, a to dalším zhoršením dostupnosti úvěrů a zpřísněním podmínek, za nichž jsou poskytovány, v důsledku čehož domácí poptávka během roku 2008 prudce oslabila. V souvislosti se zavěšením směnného kurzu, vyšším rizikem přiřazeným státu a trvajícím zhodnocováním reálného efektivního směnného kurzu se měnové a úvěrové podmínky v roce 2008 zpřísnily. Současný útlum na vývozních trzích postihl relativně malý obchodovatelný sektor, jenž byl již oslaben extrémně vysokým nárůstem domácích nákladů během minulých let. V souvislosti s prudkým zhoršením hospodářské situace se rozpočtové příjmy v roce 2008 strmě propadly a měly za následek zatížení rozpočtového salda ve výši odhadované na 4 procentní body HDP. Když se nálady na trhu obrátily ještě více v neprospěch rozvíjejících se ekonomik, vedlo omezení dostupnosti prostředků pro financování k vládnímu rozhodnutí obrátit se na mezinárodní finanční instituce. Lotyšsku byla pod podmínkou provedení dohodnutého politického programu poskytnuta ze strany EU, MMF a dalších věřitelů velmi významná mezinárodní finanční pomoc (celkem až 7,5 miliardy EUR v období do prvního čtvrtletí roku 2011) (2). Lotyšská fiskální politika je v souladu se závazky vůči poskytovatelům mezinárodní pomoci zaměřena na podporu přizpůsobení s ohledem na velké nerovnováhy v této ekonomice.
(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je vysoce nad průměrem EU, což je způsobeno především poměrně značným růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Až do roku 2007 silná rozpočtová pozice částečně přispívala k vyrovnání předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, při naplnění projekcí programu ohledně vývoje rozpočtu by však došlo k opaku. Pokud by se navíc za výchozí situaci vzala rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji odhaduje průběžná prognóza útvarů Komise, podstatně by se ve srovnání s poslední aktualizací rozšířila mezera udržitelnosti. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu a provedení dalších strukturálních opatření zaměřených na utlumení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.
(8)

Hlavním problémem lucemburských veřejných financí zůstává i nadále jejich dlouhodobá udržitelnost s ohledem na projekci značného zvýšení veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a na skutečnost, že dosud nebyla k řešení tohoto problému přijata žádná opatření: dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel na rozpočet je jedním z nejvýraznějších v EU, což je dáno především velmi podstatným projektovaným zvýšením výdajů na důchody. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, jež je lepší než výchozí pozice předchozího programu, nízká míra zadlužení, významná aktiva naakumulovaná ve státním systému sociálního zabezpečení a strukturální primární přebytek přispívají ke zmírnění projektovaného dlouhodobého rozpočtového dopadu stárnutí obyvatelstva. Tyto faktory však nepostačují k pokrytí značného nárůstu výdajů způsobeného stárnutím obyvatelstva. Pokud ve střednědobém horizontu dojde k dosažení vysokých primárních přebytků a jak uznávají lucemburské orgány, pokud se provedou opatření určená ke snižování významného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, včetně zvýšení věku odchodu do důchodu, přispěje to ke snižování středně vysokých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. V současné době se nezdá, že by udržitelnost byla významným způsobem ohrožena v důsledku opatření provedených v posledních měsících na podporu finančního sektoru, navzdory značnému zvýšení veřejného zadlužení, které si tato opatření vyžádala. Potenciální závazky by však mohly být poměrně významné vzhledem ke značnému rozsahu finančního sektoru. Velká část nákladů vynaložených v souvislosti s těmito podpůrnými opatřeními (nebo dokonce všechny) by dále mohla být v budoucnu získána zpět.
(2)

Po mnoha letech relativně silného hospodářského růstu švédská ekonomika v roce 2008 výrazně zvolnila tempo v důsledku celosvětového zpomalení, které utlumilo vnější poptávku. Domácí poptávka se až do léta držela na dosti dobré úrovni, od té doby však znatelně oslabuje z důvodu ostrého propadu důvěry podniků a spotřebitelů, který šel ruku v ruce s pádem hlavních burzovních indexů. Zdá se, že v posledních měsících roku 2008 se zpomalení ekonomiky ještě zhoršilo a začala růst nezaměstnanost. Částečně díky celkově zdravému makroekonomickému rámci vstoupilo Švédsko do období hospodářského útlumu s relativně silnou pozicí veřejných financí, a může proto nechat automatické stabilizátory zcela plnit jejich funkci a přijmout diskreční stimulační opatření, aniž by ohrozilo dlouhodobou fiskální udržitelnost. Jelikož ve Švédsku jsou veřejné finance již tradičně relativně citlivé na hospodářský cyklus a vývoj na trhu práce, bude v nadcházejících letech hlavním úkolem zajistit návrat k plné zaměstnanosti, aby očekávaný rychlý růst nezaměstnanosti neměl trvalý nežádoucí dopad na veřejné finance. Po několikerém zvýšení úrokových sazeb kvůli obavám z inflace v období do září 2008 uvolnila Riksbank měnovou politiku postupným snižováním úrokových sazeb (ze 4,75 % na současné 1,00 %). Nominální efektivní směnný kurz švédské koruny během roku 2008 vykázal znehodnocení o zhruba 10 %.
(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Itálii nižší než průměr EU s tím, že v důsledku přijatých důchodových reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU a projekce vychází z předpokladu, že přijaté reformy budou provedeny v plném rozsahu, zejména že se od roku 2010 provede úprava pojistně-matematických koeficientů, která je plně v souladu s příspěvkovým principem, na kterém je reformovaný důchodový systém založen. Mohla by se zvážit další opatření, především další zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu, a to zejména u žen. To by umožnilo takové přerozdělení sociálních výdajů, jež by vedlo k rozsáhlejšímu a jednotnějšímu systému dávek v nezaměstnanosti, který by zajistil řádnou motivaci k práci a účinnou aktivační politiku. Stav rozpočtu v roce 2008, který je dle očekávání programu horší než výchozí pozice programu předchozího, by byl dostatečný pro stabilizaci současného poměru dluhu k HDP, ale nepřispěl by ke kompenzaci předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Stávající míra hrubého zadlužení navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Dosažení a udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit středně vysoká rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí.
(7)

Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být během programového období horší, než program očekává. Rizika zejména souvisí s optimistickým makroekonomickým scénářem, spoléháním se na volatilní příjmové položky (nejistý nárůst přímých daní od mezinárodních společností) a s možností překročení plánovaných úrovní výdajů v porovnání s poklesem veřejné spotřeby plánovaným na pozdější léta programového období. Dodatečným rizikovým faktorem pro léta 2010 a 2011 je nedostatek informací o opatřeních na podporu procesu konsolidace, zejména pokud jde o předpokládané pokračující omezování mezd ve veřejném sektoru. Z těchto rizik ohrožujících projekce schodku vyplývá, že míra zadlužení by mohla být vyšší, než se očekává v programu. Kromě toho by podle informací, které jsou v současnosti k dispozici, mohla mít likvidace maltských loděnic v průběhu roku 2009 za následek vyšší úroveň zadlužení.
(6)

Podle aktualizace je hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie snížit nominální schodek z 3,4 % HDP v roce 2008 na 2,6 % HDP v roce 2009. Poté se očekává jeho mírný pokles na 2,5 % HDP v roce 2010 a dále na 2,2 % HDP v roce 2011. Vzhledem k očekávanému růstu úrokových výdajů o půl procentního bodu HDP v roce 2009 vykazuje primární saldo v roce 2009 výraznější zlepšení (více než 1 procentní bod), po němž bude následovat zlepšení o 0,3 % HDP do roku 2011 a poté přebytek ve výši 2,2 % HDP. U střednědobého cíle Maďarska týkajícího se rozpočtové pozice (strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP, tj. cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) se neočekává, že by byl dosažen do konce programového období. Plánuje se, že celková rozpočtová konsolidace ve výši 1,2 procentního bodu HDP bude rozdělena rovnoměrně mezi stranu příjmů a výdajů. Pokud jde o období po roce 2009, neuvádí program podrobná opatření, z nichž by mělo plánované snižování schodku vycházet. Aktualizace odhaduje, že poměr dluhu k HDP v roce 2008 prudce vzrostl na hodnotu mírně nad 71 %, což je dáno zejména využitím první splátky finanční pomoci poskytnuté ze strany EU a MMF především pro vytváření rezerv. V roce 2009 míra zadlužení podle předpovědi dále vzroste na 72,5 %, avšak ke konci programového období začne stále rychleji klesat (na 69 %). Tento vývoj bude doprovázen i postupným zrychlováním růstu.
(11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, by fiskální stimuly naplánované polskou vládou, jejichž cílem je podpořit agregátní poptávku prostřednictvím větších veřejných investic do infrastruktury, měly rovněž přispět k dlouhodobému potenciálnímu růstu, a tím prospět veřejným financím. Snížení daně z příjmu fyzických osob vede k menšímu daňovému zatížení, ačkoliv to platí zejména pro daňové poplatníky s vysokými příjmy. Tato stimulační opatření nejsou dočasná. Vzhledem k riziku vysokého rozpočtového schodku na jedné straně, ale poměrně vytrvalému růstu (jak uvádí průběžná prognóza útvarů Komise) na straně druhé, jsou fiskální stimuly na rok 2009 přijaté Polskem odpovídající reakcí na zhoršení hospodářské situace. Všechna naplánovaná opatření však musí být včas přijata vládou a parlamentem a provedena. Pokud jde o strukturální opatření, udržitelnost veřejných financí se zlepší nahrazením předčasných důchodů méně nákladnými tzv. překlenovacími důchody. Polsko rovněž přijalo opatření ke zlepšení kvality veřejných financí (nový zákon o veřejných financích posilující rozpočtová pravidla a kontrolu autonomních fondů a další rozpočtování podle výkonnosti). Tato opatření souvisejí se střednědobými reformními plány a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se blíží průměru EU s tím, že v důsledku již uzákoněných důchodových reforem vykazují výdaje na důchody poněkud pomalejší růst než v mnoha jiných zemích. Rozpočtová pozice za rok 2008, jak je odhadována v dodatku, by sice částečně přispěla k vyrovnání dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, pokud se však naplní rozpočtové projekce, došlo by k opaku. Stávající poměr hrubého dluhu k HDP navíc překračuje referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Dosažení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit střední rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. Výše uvedená rizika plynoucí z programů stabilizace finančního sektoru (např. z rekapitalizací a záruk), které Německo zavedlo, by mohla mít potenciální nežádoucí dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to především prostřednictvím jejich vlivu na veřejný dluh, ačkoli některé náklady podpory z veřejných prostředků by mohly být v budoucnu získány zpět.
(5)

Podle aktualizace je cílový schodek pro rok 2009 stanoven na 3,7 % HDP (včetně 0,5 % HDP na jednorázová opatření snižující schodek), což je v souladu s průběžnou prognózou útvarů Komise. Ve srovnání s rozpočtovým cílem stanoveným v zákoně o rozpočtu na rok 2009, který schválil parlament dne 21. prosince 2008, to představuje úpravu o 1 procentního bodu HDP směrem nahoru. V novém rozpočtovém cíli je vzat v úvahu horší výsledek rozpočtového hospodaření za rok 2008, než jaký se předpokládal. Odráží se v něm i střízlivější projekce celkových příjmů, jejichž výše je upravena o 1 procentní bod HDP směrem dolů, přičemž výše veřejných výdajů je upravena o 0,4 procentního bodu HDP směrem nahoru. Nicméně se stále předpokládá, že poměr příjmů k HDP v roce 2009 vzroste o téměř 1 procentní bod HDP, a to v důsledku balíčku opatření zvyšujících daňové příjmy, který byl přijat v září 2008 a zahrnut do zákona o rozpočtu na rok 2009. Aby bylo zajištěno splnění upravených cílů, počítá aktualizace s několika opatřeními, jež jdou nad rámec těch, která jsou zahrnuta do zákona o rozpočtu na rok 2009, a jež mají omezit primární veřejné výdaje a racionalizovat správu veřejných výdajů. Tato nová opatření, jež by měla být přijata v průběhu roku 2009, však v programu nejsou jasně a podrobně popsána. Celková orientace fiskální politiky bude v roce 2009 víceméně neutrální.
(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je ve Francii mírně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují relativně omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem, mimo jiné reformy takzvaných régimes spéciaux (zvláštní důchodové systémy). Tato reforma měla za cíl sladit období povinného placení příspěvků s pravidly, která platí pro ostatní důchodové systémy. Rozpočtová pozice v roce 2008, tak jak je odhadována v programu, je horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud bychom určili jako výchozí bod rozpočtovou pozici v roce 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, mezera udržitelnosti by se zhoršila. Stávající úroveň hrubého dluhu překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Výše uvedené režimy stabilizace finančního sektoru, které Francie zavedla,by mohly mít dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jestliže by náklady na vládní podporu nebyly v budoucnu získány zpět v plné výši. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak je již stanoveno v programu, by pomohlo zmírnit středně vysoká rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí.
(6)

V roce 2010 se očekává další zhoršení celkového salda, částečně vlivem automatických stabilizátorů, ale zejména v důsledku dalšího plánovaného jednorázového kapitálového transferu domácnostem jako součásti reformy daně z výnosů z důchodů provedené v roce 2007. Cílem programu je pokračovat v plnění střednědobého cíle, kterým je strukturální přebytek (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v rozmezí – 1 % HDP do roku 2010. Po roce 2010 koriguje Dánsko svůj střednědobý cíl směrem k nižším hodnotám, do roku 2015 plánuje dosahovat nepřetržitě alespoň vyrovnaného strukturálního salda. Střednědobý cíl respektuje minimální orientační cíl v podobě schodku kolem % HDP a přiměřeně odráží poměr dluhu k HDP a dlouhodobý průměrný potenciální růst. Nový cíl se tedy považuje za přiměřený a v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Program předpokládá, že se saldo veřejných financí v roce 2011 vrátí do mírného přebytku. To do značné míry závisí na technických předpokladech, že mezery výstupu a nezaměstnanosti dosáhnou v roce 2012 nulové úrovně, což povede k nárůstu cyklických příjmů. Cíle jsou založeny na scénáři, který požaduje nespecifikovaná opatření strukturálních reforem, aby se saldo veřejných financí do roku 2015 trvale zlepšilo o 0,7 % HDP, a zajistila se tak udržitelnost veřejných financí podle vnitrostátní metodiky. V průběhu programového období se očekává, že strukturální přebytek vypočtený na základě společně dohodnuté metodiky klesne o přibližně 3 procentního bodu HDP, jeho hodnota však bude nadále kladná. Vedle opatření k zajištění finanční stability přijatých na podzim roku 2008 a vymezených v aktualizaci pak úvěrový balíček ze dne 18. ledna 2009 přináší od poloviny roku 2009 dočasné injekce hybridního kapitálu ve výši 100 miliard DKK (5 % HDP), které budou mít okamžitý dopad na vývoj dluhu uvedený v aktualizaci a potenciálně i na saldo veřejných financí v průběhu programového období.
(3)

Makroekonomický scénář, na němž je program založen, odhaduje pro rok 2008 pokles reálného HDP o 2,2 % a v roce 2009 předpokládá další pokles o 3,5 %. Poté se u HDP předpokládá obnovení růstu na 2,6 % v roce 2010, v letech 2011 a 2012 by pak měl průměrný roční růst činit 4,9 %. Podle údajů, které jsou v současnosti k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z příznivých předpokladů růstu pro roky 2009 a 2010, které odrážejí optimistické hodnocení růstu exportního trhu a plně nezohledňují aktuálnější informace svědčící o dalším zhoršení ekonomických ukazatelů a ukazatelů důvěry. Projekce míry inflace uvedené v programu se jeví jako realistické a pokles domácí poptávky a vývoj na globálních trzích může vyvolat další tlak na snižování cen. Vnější saldo by se podle scénáře obsaženého v programu mělo zlepšovat o něco nižším tempem, než předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009, a to vzhledem k příznivějším očekáváním ohledně domácí poptávky a odlišným předpokladům ohledně cen na zahraničních trzích.
(5)

Podle aktualizace je cílem rozpočtu pro rok 2009 schodek ve výši 0,8 % HDP, což se v zásadě shoduje s průběžnou prognózou útvarů Komise. Ve srovnání s cílem v podobě přebytku ve výši 1 % HDP stanoveným v zákoně o rozpočtu na rok 2009 (který schválil parlament 18. prosince 2008) to představuje úpravu o 1,75 procentního bodu HDP směrem dolů. Lze to vysvětlit úpravou projekcí celkových příjmů směrem dolů v souladu s prognózami pomalejšího růstu. Aktualizace předpokládá pokles poměru příjmů k HDP v roce 2009 o 1,5 procentního bodu oproti výsledku za rok 2008 především v důsledku utlumené aktivity v odvětví nemovitostí a snížené ziskovosti firem, jakož i z důvodu výpadku příjmů z dividend z polostátních organizací. Veřejné výdaje by měly růst jen mírně. Vyšší sociální transfery jsou vyrovnány úsporami na úrokových platbách. Celkově bude fiskální politika v roce 2009 orientována expanzivně v řádu 1,5 % HDP, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy.
4.

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v původních obecných údajích nezpůsobí plánované změny systému řízení paliva takové dávky záření v jiném členském státě, jež by mohly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatel. V případě vážnější havárie by však mohly zasáhnout obyvatelstvo dávky tak vysoké, že by od příslušných orgánů vyžadovaly provedení protiopatření. Blízkost belgického území znamená, že příslušné belgické orgány musí obdržet specifické údaje potřebné pro informování a ochranu obyvatelstva stejně rychle a stejně podrobně jako orgány francouzské. Komise bere na vědomí, že dne 8. září 1998 francouzská a belgická vláda podepsaly dohodu o dvoustranné spolupráci týkající se specificky jaderné elektrárny Chooz-B pro případ nehody či havárie, čímž vyhověly dotyčnému doporučení obsaženému v původním stanovisku Komise z roku 1994.
11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy odsouhlaseným v prosinci 2008 Evropskou radou přijalo Slovinsko dva stimulační balíčky. Spolu s daňovými úlevami pro společnosti, o kterých bylo rozhodnuto před propuknutím krize, by stimulační opatření činila téměř 2 % HDP a byla by částečně financována již přijatými a oznámenými konsolidačními opatřeními. Na základě dodatkového rozpočtu činí čistý dopad přibližně ¾ % HDP. Uvedená opatření se zdají být přiměřenou reakcí na zhoršení hospodářské situace vzhledem k tomu, že prostor pro fiskální zásah, který vyvstal v důsledku mírného deficitu a mírné úrovně zadlužení na počátku krize, je omezen výzvami dlouhodobé udržitelnosti. Stimulační opatření lze považovat za včasná a cílená, neboť se zaměřují na zastavení zhoršující se situace na trhu práce a zlepšení růstového potenciálu a konkurenceschopnosti tím, že stimulují investice do nových technologií a výzkumu a vývoje. Třetí soubor opatření, který přerozděluje část finančních prostředků z dvou předchozích balíčků s ohledem na malé rozšíření programu mzdových subvencí, byl přijat vládou po předložení programu. Předpokládá další podporu trhu práce a převod jednorázové částky znevýhodněným jedincům. Stimulační opatření (především dotace) týkající se výdajů mají být dočasného rázu a mají platit po dobu jednoho roku či dvou let, avšak zbývající opatření, včetně daňových úlev, o kterých bylo rozhodnuto dříve, jsou trvalé povahy. Probíhající investice do infrastruktury by měly dále podpořit oživení ekonomiky. Tato opatření, která přijaly orgány země, jsou spojena se střednědobými reformními plány a konkrétními doporučeními, jež pro Slovinsko navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a jež schválila Evropská rada na svém jarním zasedání dne 19. března.
CS Úřední věstník Evropské unie C 275/1

STANOVISKO KOMISE

ze dne 10. listopadu 2009

týkající se plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku úpravy v lokalitě jaderné elektrárny Obrigheim KWO v Německu podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

(pouze německé znění je závazné)

2009/C 275/01

Dne 28. května 2009 obdržela Evropská komise podle článku 37 Smlouvy o Euratomu od německé vlády obecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku úpravy v lokalitě jaderné elektrárny Obrigheim KWO.

Komise na základě těchto údajů došla k závěru, že se jedná o úpravu stávajícího plánu, k němuž bylo dne 21. června 2007 již vydáno stanovisko. Komise dále vzala v úvahu, že zařízení pro dočasné uložení ozářeného paliva, které touto úpravou vznikne, má fungovat až 40 let a mohlo by zůstat v provozu i poté, co bude stávající elektrárna vyřazena z provozu a zlikvidována. Po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:

1. Plánovaná úprava nevyžaduje změnu stávajících schválených přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí.

2. Plánovaná úprava nemá vliv na pevný radioaktivní odpad, který vzniká vyřazením elektrárny z provozu.

3. Plánovaná úprava nemá vliv na neplánované uvolnění radioaktivního odpadu následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v obecných údajích stávajícího plánu.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu, který vznikne úpravou v lokalitě jaderné elektrárny Obrigheim KWO ve Spolkové republice Německo, a to jak za běžného provozu, tak v případě havárie typu a rozsahu uvedeného v obecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy ani ovzduší jiného členského státu.
—

Maďarsko však zatím není schopno od 1. srpna 2009 snížit průměrnou týdenní pracovní dobu lékařů v rámci jejich vzdělávání na 48 hodin. Vnitrostátní orgány uvádějí, že úprava dob pohotovosti ve zdravotních službách se zkomplikovala v důsledku rozhodnutí Soudního dvora (6), který rozhodl, že se doby pohotovosti na pracovišti a doby odpracované na základě povolání do služby při výkonu pohotovosti mimo pracoviště mají započítávat do pracovní doby. Maďarsko provedlo tento požadavek do vnitrostátních právních předpisů.