(8)

ESRB ve svém posouzení zranitelných míst v případě Norska poukazuje na následující skutečnosti: a. Zadluženost domácností je ve srovnání s jinými zeměmi a s předchozími lety velmi vysoká a v minulých deseti letech se stále zvyšovala. Domácnosti jsou kromě toho zranitelné v případě zvýšení úrokové sazby, neboť velká část úvěrů má pohyblivou úrokovou sazbu. Zátěžové testy pro případ zvýšení úrokové sazby ukázaly, že žadatelé o hypoteční úvěr by v případě otřesu úrokových sazeb byli obvykle schopni pokrýt běžné životní výdaje. Riziko možných nesplácení z důvodu zvýšení úrokové sazby by proto mělo být omezené. b. Poskytování hypotečních úvěrů ve střednědobém horizontu rostlo a představuje hlavní faktor přispívající k růstu poskytování úvěrů domácnostem. Hypoteční úvěr je kromě toho systémově významný pro bankovní sektor, protože představuje vysoký podíl všech úvěrů poskytovaných úvěrovými institucemi. Bankovní sektor může být též vystaven rizikům vyplývajícím z mezinárodního prostředí, a to z důvodu vysokého podílu zahraničních investorů, kteří se účastní trhu s krytými dluhopisy, a propojení norského finančního systému s jinými severskými zeměmi. c. V návaznosti na dlouhé období zvýšeného a trvalého růstu cen obytných nemovitostí existují náznaky nadhodnocení cen obytných nemovitostí. V posledních čtvrtletích se ceny obytných nemovitostí zmírnily, avšak objem transakcí se nesnížil. Míra vlastnictví obytných nemovitostí díky hypotečním úvěrům je vysoká, což by mohlo případně způsobit, že domácnosti budou zranitelné v případě nepříznivých ekonomických a finančních podmínek nebo nepříznivého vývoje na trhu obytných nemovitostí. d. Hospodářský nebo finanční otřes by mohl s ohledem na shora uvedená zranitelná místa vést k naplnění přímých a nepřímých rizik pro finanční stabilitu. Možná přímá rizika pro bankovní systém v Norsku se týkají možných úvěrových ztrát z nových hypotečních úvěrů, neboť tyto úvěry byly poskytnuty v prostředí možného nadhodnocení cen obytných nemovitostí. Je-li snížení cen obytných nemovitostí podstatné, mohou některé domácnosti kromě toho čelit negativnímu efektu bohatství nebo mít záporné jmění. Pokud například dojde ke zvýšení nezaměstnanosti a/nebo ke snížení růstu příjmu domácností, může být pro některé domácnosti obtížné splácet své dluhy. Pokud domácnosti musí snižovat spotřebu, aby mohly splácet své úvěry na bydlení, mohou související negativní dopady na příjem a majetek domácností úvodní otřes posílit. To by mohlo vést ke vzniku druhotných účinků a ke zvýšení rizik pro úvěrové instituce a finanční systém. e. ESRB si všímá toho, že Norsko provedlo komplexní soubor opatření týkajících se dlužníka a kapitálových opatření, jejichž cílem je zajistit odolnost úvěrových institucí i dlužníků. Spodní mez ztráty ze selhání (LGD) a požadavky na modely pravděpodobnosti selhání (PD) (12) spolu s proticyklickou kapitálovou rezervou všechna představují důležitá opatření týkající se kapitálu, u nichž se očekává, že zajistí, aby úvěrové instituce byly schopny absorbovat ztráty vyplývající z možného hospodářského nebo finančního otřesu. Kromě toho norské orgány aktivovaly širokou škálu opatření týkajících se dlužníka: kombinaci limitů pro poměry úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) a dluhu k příjmům (DTI) a testy cenové dostupnosti. Účinky opatření týkajících se dlužníka byly zdokumentovány, přičemž došlo ke snížení podílu hypoték s vysokými hodnotami ve srovnání s poměry, u nichž se uplatňují limity. I přes velké úsilí vynaložené v oblasti makroobezřetnostní politiky jsou systémová rizika související s trhem obytných nemovitostí v Norsku i nadále zvýšená. f. Stávající opatření makroobezřetnostní politiky jsou hodnocena jako přiměřená pro účely zmírnění zjištěných systémových rizik souvisejících se zranitelnými místy v sektoru obytných nemovitostí v Norsku. Existuje však stále značné systémové riziko týkající se norského trhu obytných nemovitostí a z těchto důvodů ESRB hodnotí makroobezřetnostní politiku jako částečně dostatečnou. V oblasti makroobezřetnostní politiky bylo prvořadou otázkou zmírnění identifikovaných zranitelných míst, což vedlo k přijetí komplexního souboru politických opatření. Makroobezřetnostní politika by však mohla být doplněna rozsáhlejším opatřeními, která by byla zaměřena na zmírnění či odstranění faktorů, jež usnadňují či podporují zvyšování zadluženosti domácností. Tato opatření by měla podporovat stávající makroobezřetnostní opatření s cílem účinně a účelně vyřešit zbývající zranitelná místa, která byla identifikována na trhu obytných nemovitostí v Norsku, aniž by tím norské reálné ekonomice a finančnímu systému vznikly nadměrné náklady. Dodatečná opatření by mohla zahrnovat odstranění pobídek k vyššímu zadlužování domácností, a to zvýšením účinnosti trhu nájemního bydlení a výstavbou nemovitostí obývaných vlastníky, jakož i zajištěním dostatečné nabídky bydlení. Pokud nedojde k přijetí žádného jiného opatření a zranitelná místa neustoupí nebo se z důvodu hospodářského a finančního vývoje zvětší, mohla by být zpřísněna stávající makroobezřetnostní opatření nebo by mohla být aktivována nová makroobezřetnostní opatření.