ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Na Irsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Irská vláda v programu stability z roku 2015 plánuje, že napraví nadměrný schodek do konce roku 2015, což je v souladu se lhůtou stanovenou Radou. Následně předpokládá, že do roku 2019 splní střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. Vláda předpokládá, že v roce 2015 sníží celkový schodek státního rozpočtu na 2,3 % HDP a že v roce 2019 dosáhne přebytku ve výši 0,7 % HDP. Na základě programu stability se předpokládá, že se poměr veřejného dluhu k HDP sníží z 109,7 % HDP v roce 2014 na 105 % HDP v roce 2015 a do roku 2019 se postupně sníží na 89,4 % HDP. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny tyto rozpočtové projekce programu, je pro rok 2015 příznivý a pro rok 2016 realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se do konce roku 2015 očekává včasné a trvalé odstranění nadměrného schodku. Odhaduje se, že je fiskální úsilí v období 2011–2015 o něco nižší než doporučené úsilí, ale objem diskrečních opatření přijatých v rámci programu a v návaznosti na něj je v souladu s tím, co se požadovalo. Jestliže Irsko dosáhne plánovaného včasného a trvalého odstranění nadměrného schodku, bude se na něj od roku 2016 vztahovat preventivní složka Paktu. Opatření podporující plánované cíle pro schodek a pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle od roku 2016 nebyly vymezeny dostatečně podrobně. Ve světle prognózy Komise z jara 2015 proto pravděpodobně existuje riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadované korekce pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016 a v uvedeném roce bude nutno přijmout další strukturální opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Irsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.
(8)

Na Litvu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2015 Litva požaduje použití doložky o důchodové reformě. Litva rozpočtové náklady důchodové reformy odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2016. S výhradou potvrzení ze strany Eurostatu, že důchodová reforma splňuje nezbytné podmínky, a s ohledem na skutečnost, že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku, se Rada domnívá, že by Litvě mohla být v roce 2016 povolena požadovaná dočasná odchylka od postupu korekce vyžadovaného ke splnění střednědobého rozpočtového cíle. Vláda ve svém programu stability plánuje dosáhnout celkového schodku státního rozpočtu ve výši 1,2 % HDP v roce 2015 a změnit jej do roku 2018 na přebytek ve výši 0,7 %. Vláda zamýšlí držet se střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 1 % HDP – po celé programové období. Podle programu stability se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu ve výši 42,2 % v roce 2015 a pak bude klesat na 32,9 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce, je realistický. Nebyla však dostatečně specifikována opatření na podporu plánovaných cílových schodků od roku 2016. Na základě prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko určitého odchýlení se od požadovaného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2015 kvůli překročení čistého růstu výdajů ve výši 0,3 % HDP nad referenční hodnotu. V případě období 2015–2016 se strukturální saldo i růst výdajů významně odchylují od požadovaného postupu korekce, což naznačuje riziko významného odchýlení v roce 2016. V obou letech proto budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Litva ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Navíc by navzdory nedávnému pokroku měl byl dále zlepšen současný fiskální rámec posílením jeho závaznosti a zajištěním plné soudržnosti s daňovými ustanoveními EU. Daňové výnosy Litvy se do velké míry odvíjejí od nepřímých daní a zdanění práce, zatímco podíl environmentálního zdanění a zdaňování majetku zůstává velmi nízký. Litva nadále čelí problémům v oblasti dodržování daňových předpisů, zejména pokud jde o DPH.
(5)

Podmínky na finančním trhu v eurozóně se zlepšují, ovšem poskytování úvěrů soukromému sektoru je i nadále utlumeno a finanční trhy jsou stále roztříštěné. V eurozóně to brzdí investice. V důsledku toho se otevírá značná investiční mezera, jakkoli jsou zapotřebí jak hmotné, tak nehmotné investice. Investiční plán EU nabízí příležitosti pro uvolnění investic, jež by byly směrovány k produktivnímu využití. Dopad tohoto investičního plánu i rozšířeného programu ECB na nákup aktiv však bude rozsáhlejší, budou-li jej provázet opatření v rámci širšího finančního sektoru, která by měla obnovit úvěrové toky, prohloubit kapitálové trhy a povzbudit dlouhodobé financování ekonomiky. Dokončuje se vytvoření bankovní unie, kterou podpoří uplatňování jednotného souboru pravidel a důsledného regulačního přístupu. Lepší integrací a účinnějšími kapitálovými trhy by se aktivovaly další finanční prostředky na investice, evropská ekonomika by byla méně závislá na bankách a její finanční struktury by byly vyváženější a stabilnější.
(12)

Preferenční mechanismy sociálního zabezpečení v konkrétních odvětvích, zejména vysoce dotované důchodové systémy zemědělců a horníků, s sebou nesou vysoké rozpočtové náklady a mohou přispívat ke snižování mobility pracovních sil. Počet pojištěnců ve zvláštním systému sociálního zabezpečení pro zemědělce od roku 2007 pomalu klesá. Vláda očekává, že v roce 2019 se bude tento systém vztahovat na 1,18 milionu osob, zatímco počet příjemců důchodových dávek dosahující 1,229 milionu osob do roku 2018 pravděpodobně poroste. Výdaje státního rozpočtu na fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) se od roku 2011 drží na konstantní úrovni 1 % HDP. Na zemědělce se nevztahuje obecná daňová povinnost ani povinnost vést účetní systém a míra samofinancování fondu KRUS je nízká. V roce 2014 bylo v Polsku 1 382 milionu zemědělských podniků, z nichž 52 % hospodařilo na ploše menší než 5 ha (GUS). Pro horníky platí výjimka ze všeobecného příspěvkově definovaného veřejného důchodového systému se zvláštními preferenčními důchodovými koeficienty, která pro veřejné finance představuje značné náklady ve výši přes 0,5 % HDP ročně. Nepříznivý demografický výhled se již projevil poklesem obyvatelstva v produktivním věku. Klíčové je tedy zachovat pozitivní trend v zaměstnanosti, zejména v případě starších pracovníků, mj. s cílem uchovat přiměřenost a udržitelnost veřejného důchodového systému. Přestože průměrný skutečný věk odchodu do důchodu v posledních letech vzrostl, zůstává výrazně pod úrovní zákonné hranice. Z hlediska dlouhodobější sociální přiměřenosti budoucích důchodů a stability veřejných financí má tedy zásadní význam zvýšit skutečnou věkovou hranici pro odchod do důchodu a účast na trhu práce.
(5)

Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Irsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016, který je založen na předpokladu nezměněné politiky, plánuje postupné zlepšování celkového salda, jež by mělo v roce 2018 dosáhnout přebytku ve výši 0,4 % HDP. Očekává se, že revidovaný střednědobý rozpočtový cíl – strukturální deficit ve výši 0,5 % HDP – bude dosažen v roce 2018. Roční změna přepočítaného (5) strukturálního salda ve výši 0,1 % HDP v roce 2016 však nezaručuje dostatečný pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 klesnout na 88,2 % a poté dále na 85,5 % v roce 2017. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2017, však dosud nebyla dostatečně upřesněna. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje v roce 2016 riziko určitého odchýlení od doporučené fiskální korekce, kdežto v roce 2017 by s ní Irsko za předpokladu nezměněné politiky mělo být v souladu. Předpokládá se, že Irsko v letech 2016 a 2017 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že Irsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Pro zajištění souladu v roce 2016 však budou zapotřebí další opatření.
(2)

Dne 26. února 2016 byla zveřejněna zpráva o Španělsku. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 14. července 2015 i národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Do zprávy byl rovněž zahrnut hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Dne 8. března 2016 Komise zveřejnila výsledky hloubkového přezkumu.Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Španělsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména vysoké vnitřní a vnější zadlužení, a to jak veřejné tak soukromé, představuje v souvislosti s vysokou nezaměstnaností i nadále slabé místo. Důležité je přijmout opatření, jež by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i nepříznivých vedlejších účinků na hospodářskou a měnovou unii. Navzdory zlepšení salda běžného účtu se nepředpokládá, že čisté vnější závazky dosáhnou v krátkodobém horizontu obezřetné úrovně. Snižování zadluženosti soukromého sektoru je na dobré cestě, přičemž je částečně podporováno příznivými podmínkami růstu, ale potřeba snižování zadlužení je naléhavá a veřejný dluh zůstává vysoký. Byla přijata opatření ve finančním sektoru a v rámcích pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob; je však zapotřebí dalších kroků v oblasti inovací a dovedností a pokud jde o dodržování Paktu o stabilitě a růstu.
(16)

Zákonem o zaměstnanosti provedla Itálie v roce 2015 dalekosáhlou reformu pravidel a institucí v oblasti trhu práce. Provedení reformy aktivní politiky na trhu práce je klíčové pro začlenění osob, které zůstávají mimo dosah trhu práce, zejména dlouhodobě nezaměstnaných a mladých lidí, na tento trh. V současnosti Itálie čelí řadě správních a politických problémů a problémů spojených s nedostatkem zdrojů. To především vyžaduje posílit nabídku veřejných služeb zaměstnanosti a důsledně sledovat jejich poskytování. Byl reformován systém učňovské přípravy, aby byl schopen pojmout rovněž dospělé osoby propuštěné ze zaměstnání a rozšířit možnosti pro mladé lidi, ale realizace této reformy ještě není dokončena. Mzdové kolektivní vyjednávání není v Itálii dostatečně rozvinuto a to brání přijímání inovativních řešení na úrovni podniků, která by mohla zvýšit produktivitu a napomoci, aby mzdy více odpovídaly podmínkám na trhu práce. Opatření v této oblasti je nutno přijímat po dohodě se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy. Sociální partneři ještě nedospěli k dohodě na reformě kolektivního vyjednávání. Podle národního programu reforem by k této reformě mělo dojít do konce roku 2016. Míra zaměstnanosti žen je jedna z nejnižší v EU. Ženy převažují na atypických a nejistých pracovních místech, tvoří většinu pracovních sil s nestandardními pracovními smlouvami a hrozí jim, že budou obzvláště vystaveny podmínkám neformální ekonomiky. Daňový systém a systém sociálního zabezpečení odrazuje druhé výdělečně činné osoby od práce a zákon o zaměstnanosti tento problém účinně nevyřešil. Omezená nabídka cenově dostupných pečovatelských služeb rovněž brání ženám s dětmi či staršími rodinnými příslušníky, aby se účastnily trhu práce. Míra chudoby je vysoká (více než čtvrtina Italů je ohrožena chudobou či sociálním vyloučením) a poskytování sociální pomoci je i nadále slabé a nekoncepční. Přijetí a provedení národní strategie pro boj proti chudobě a racionalizace sociálních výdajů by mohly představovat první kroky na cestě k postupnému zavedení vhodného režimu sociální podpory na základě zásady aktivního začlenění na vnitrostátní úrovni, které by se obešly bez dopadů na rozpočet. K zásadnímu pokroku došlo při reformě vzdělávání. Školní reforma byla přijata v červenci 2015 a přijetí prováděcího dekretu se očekává v lednu 2017.
(5)

Na Maltu se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo o zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje zlepšit celkové saldo a do roku 2019 dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP. Strukturální saldo se bude postupně zlepšovat, aby Malta dosáhla svého střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu do roku 2019. Na základě programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne v roce 2016 na 62,6 % a v roce 2019 se dále sníží na 55,5 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je v případě roku 2016 realistický a pro léta 2017–2019 opatrný. Nicméně opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2016 existuje vysoké riziko výrazného odchýlení od doporučené korekce směrem k dosažení střednědobého cíle během let 2015 a 2016 posuzovaných společně, zejména z důvodu odchýlení v roce 2015, které je třeba v roce 2016 korigovat, a z důvodu nezměněných politik v roce 2017. Odchýlení v roce 2015 lze částečně vysvětlit prudkým nárůstem investic, do značné míry vyvolaným výjimečně vysokým čerpáním finančních prostředků EU při vědomí konce programového období 2007–2013. Aby se odchýlení nastalé v dvouletém období 2015–2016 zmírnilo, zahrnuje program stability z roku 2016 další opatření, jež se mají v roce 2016 přijmout a která v jarní prognóze Komise na rok 2016 ještě nebyla zohledněna. Těmito opatřeními se mají snížit primární výdaje (o 0,16 % HDP), a to zejména v oblastech náhrad zaměstnancům, mezispotřeby a kapitálových transferů. Kromě toho byly odhady některých opatření na straně příjmů pro roky 2016–2019 revidovány, aby zohledňovaly aktuální údaje a skutečný dopad opatření přijatých pro rok 2015. Celkově se prostřednictvím těchto opatření čistý schodek snižuje o 0,2 % HDP. V porovnání s prognózou Komise by zohlednění těchto opatření zlepšilo strukturální úsilí a strukturální saldo by v dvouletém období 2015–2016 vykázalo menší průměrné odchýlení, zatímco riziko značného odchýlení by v roce 2017 přetrvávalo. Předpokládá se, že Malta dodrží referenční hodnotu pro snížení dluhu jak v roce 2016, tak v roce 2017. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Malta ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. K zajištění souladu v letech 2016 a 2017 tedy budou třeba další opatření.
(6)

Na Belgii se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Dne 18. května 2016 Komise vydala zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, jelikož Belgie v roce 2015 nedosáhla dostatečného pokroku při plnění pravidla pro zadlužení. Analýza dospěla k závěru, že kritérium zadlužení by mělo být považováno za splněné. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje postupné zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 2,6 % HDP v roce 2015 na – 0,2 % HDP v roce 2019. Dosažení revidovaného střednědobého rozpočtového cíle, jímž je vyrovnaný strukturální rozpočet, se očekává do roku 2018. Přepočítané strukturální saldo (5) však v roce 2018 stále naznačuje strukturální schodek ve výši 0,4 % HDP. Podle programu stability má poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2016 dosáhnout vrcholu s hodnotou 106,2 % HDP a poté se má do roku 2019 snížit na 99,6 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2017, však nebyla dostatečně upřesněna. Na základě prognózy Komise z jara 2016 existuje riziko, že za předpokladu nezměněné politiky dojde v roce 2016 i v letech 2016 a 2017 posuzovaných společně k výrazné odchylce od doporučené korekce. Pokud by byl rozpočtový dopad mimořádného přílivu uprchlíků a mimořádných bezpečnostních opatření z posouzení vyloučen, předpokládaná odchylka v roce 2016 již není výrazná. Podle prognózy Belgie v roce 2016 nedodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a po skončení přechodného období v roce 2017 ani doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 se Rada domnívá, že existuje riziko, že Belgie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. V roce 2016 i 2017 budou proto k zajištění souladu s uvedenými ustanoveními třeba další opatření.
(6)

Poté, co byl zrušen postup při nadměrném schodku, se na Slovinsko vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2016 plánuje postupné zlepšení celkového salda ze schodku ve výši 2,2 % HDP v roce 2016 na 0,4 % HDP v roce 2019. Střednědobého rozpočtového cíle – vyrovnaného strukturálního rozpočtu, který nesplňuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu – by mělo být dosaženo v roce 2020, tedy mimo programové období. Přepočtené strukturální saldo (5) však ukazuje na strukturální schodek ve výši 1,2 % HDP v roce 2019. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2016 na 80,2 % HDP a v roce 2019 dále klesnout na 73,8 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Avšak opatření potřebná k dosažení plánovaných cílových schodků od roku 2017 nebyla dostatečně specifikována. Na základě prognózy Komise z jara 2016 se produkční mezera Slovinska v roce 2017 odhaduje na 1,8 % HDP, zatímco potenciální růst by měl být 1,1 % a růst reálného HDP 2,3 %. Podle toho se Slovinsko v roce 2017 bude nacházet v „příznivých podmínkách“, což bude vyžadovat strukturální korekci ve výši 1 % HDP. V konkrétním případě Slovinska však panuje výrazná nejistota ohledně výpočtu potenciálního růstu a produkční mezery vzhledem ke specifické situaci na trhu práce, k obzvláště velkému hospodářskému poklesu v období 2008–2013 a k probíhajícím strukturálním reformám. Alternativní odhady produkční mezery zabývající se delším obdobím a odrážející probíhající přezkum metody odhadu naznačují pro Slovinsko vyrovnanější profil produkční mezery, což znamená, že závěr o „příznivých podmínkách“ pro Slovinsko v roce 2017 by byl předčasný. Za současné situace se proto zdá vhodnější vyžadovat, aby strukturální úsilí v roce 2017 bylo v souladu s běžnými podmínkami. Zdá se, že v roce 2016 hrozí riziko určitého odchýlení se od doporučovaného postupu korekce k dosažení střednědobého cíle a při nezměněných politikách v roce 2017 riziko významného odchýlení se. Závěry pro rok 2016 by se nezměnily ani v případě, že by dopad mimořádného přílivu uprchlíků na rozpočet nebyl do posouzení zařazen. Předpokládá se, že Slovinsko v roce 2016 plně dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení a v roce 2017 jej dodrží obecně. Na základě svého posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2016 je Rada toho názoru, že existuje riziko, že Slovinsko nedodrží ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Pro zajištění souladu v roce 2016 a 2017 proto budou zapotřebí další opatření.
19.

Komise dospěla k závěru, že rozsudek z 9. března 2016 je závazný a musí být respektován. Ústavní soud postupoval správně, když neuplatnil postup podle zákona přijatého dne 22. prosince 2015. V tomto ohledu Komise souhlasí se závěry Benátské komise, které k této záležitosti uvádějí následující: „jednoduchý právní akt, který může ohrozit funkčnost ústavní kontroly, musí být posouzen z hlediska ústavnosti, než jej bude moci soud přijmout […] Samotný princip nadřazenosti ústavy naznačuje, že zákon, který údajně ohrožuje ústavní právo, musí být před vstupem v platnost prozkoumán (a v případě potřeby anulován) Ústavním soudem“ (25). Komise dále zdůrazňuje, že zákon přijatý 22. prosince 2015 vyžadoval, aby pro usnášeníschopnost v plénu bylo přítomno 13 soudců, a protože Ústavní soud se skládal pouze z 12 soudců, nebylo možno nikterak prozkoumat ústavnost novely z 22. prosince 2015, jak to požadovali první předseda nejvyššího soudu, ombudsman a Státní rada soudců. To by bylo v rozporu s Ústavou Polské republiky, která ukládá Ústavnímu soudu povinnost zajišťovat ústavní kontrolu a přezkum. Podobně by to znamenalo, že pokud by hlasoval v souladu s požadavkem, jehož ústavnost měl prozkoumat, nemohl by Ústavní soud rozhodovat o ústavnosti v souladu s požadavky týkajícími se kvalifikované většiny
1)

Řecko by mělo zajistit, aby přijímací střediska byla dostatečná a aby přijímací podmínky ve všech přijímacích střediscích pro žadatele o mezinárodní ochranu splňovaly normy stanovené v právu EU, především ve směrnici 2013/33/EU. Řecko by mělo minimálně: a) zřídit vhodný počet trvalých otevřených přijímacích středisek odpovídajících počtu žadatelů o mezinárodní ochranu, které přijímá nebo pravděpodobně bude přijímat, a schopných ubytovat všechny žadatele o mezinárodní ochranu a jejich závislé osoby ve vhodných podmínkách na dobu azylového řízení; b) zajistit, aby byl nebo mohl být k dispozici v brzké době patřičný počet dočasných otevřených přijímacích středisek, která by umožnila ubytování nečekaného přílivu žadatelů o mezinárodní ochranu a která by byla schopna ubytovat všechny takové žadatele o mezinárodní ochranu a jejich závislé osoby ve vhodných podmínkách; c) zajistit, aby tato střediska měla oddělená otevřená ubytovací místa pro svobodné muže, svobodné ženy, rodiny a zranitelné osoby, zejména pro nezletilé osoby bez doprovodu, která budou moci zaručit soukromí a zachování celistvosti rodiny; d) zajistit, aby nezletilé osoby bez doprovodu usilující o azyl byly okamžitě umístěny do vhodného ubytovacího zařízení a nebyly drženy v nevyhovujících podmínkách v zajišťovacích zařízeních. Řecko by mělo bezodkladně vytvořit nezbytná ubytovací místa pro nezletilé osoby bez doprovodu a zajistit, aby tato zařízení byla zachována; e) zajistit, aby ubytování bylo udržované a aby byly patřičně financovány různé smluvní služby, jako úklid, hygiena a stravování, s cílem předejít přerušení jejich poskytování; f) zajistit, aby veškerá dočasná střediska v Řecku byla zmodernizována tak, aby zajistila všechny výše uvedené služby tam, kde jsou žadatelé o azyl ubytováni a zůstávají v Řecku po dobu azylového řízení. Přijímací podmínky ve všech přijímacích střediscích by měly též: g) zajišťovat, aby žadatelé dostávali nezbytnou lékařskou péči, která by měla zahrnovat alespoň bezodkladnou zdravotní péči a základní léčbu onemocnění a závažných duševních chorob; h) poskytovat nezletilým osobám po dobu azylového řízení účinný přístup ke státnímu vzdělávacímu systému, včetně jazykové výuky, aby žádné dítě nezůstalo bez vzdělání. Řecké orgány by měly provádět hodnocení potřeb z hlediska celkové požadované přijímací kapacity a charakteru této kapacity a měly by toto hodnocení nepřetržitě aktualizovat s ohledem na nový vývoj. Toto hodnocení potřeb by mělo neustále poskytovat informace o kapacitách vytvořených v souladu s doporučením 1 písm. a) a doporučením 1 písm. b) výše. Řecké orgány by měly též zajistit trvalou správu a koordinaci všech středisek a měly by zajistit, aby odpovědná ministerstva měla pro tento účel patřičné zdroje.
—

Není-li možné poskytnout přesné informace o oblasti ICES, ve které byly ryby uloveny, měl by v případě prodeje sledě obecného o velikosti > 17 cm, lososa obecného, pstruha obecného mořského a šprota obecného o velikosti > 12,5 cm do jiných členských států EU nebo v případě uvádění na domácí trh, na nějž se nevztahuje výjimka, být ze šarží ryb vždy odebrán vzorek, který se podrobí analýze dioxinů, sumy dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v souladu s právními předpisy EU s cílem ověřit, zda daná šarže vyhovuje právním předpisům EU. Tato skutečnost by měla být v doprovodných dokladech jasně uvedena. Zprávu o analýze lze připojit nebo by měla být poskytnuta na vyžádání.