ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Jelikož se opatření zavedené Nejvyšší radou pro finanční stabilitu uplatňuje pouze na nejvyšší úrovni konsolidace, mělo být rovněž možné recipročně uplatnit toto opatření na téže úrovni konsolidace v souladu se zásadou uvedenou v dílčím doporučení C 2) doporučení ESRB/2015/2, podle níž by měly příslušné orgány zavést stejné opatření makroobezřetnostní politiky, jaké zavedl aktivační orgán. Uplatnění prahu podstatnosti na individuální úrovni by mohlo vést k tomu, že budou vyňaty instituce, které mají na konsolidované úrovni koncentrované velké expozice vůči vysoce zadluženým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii, což by mohlo vytvářet pobídky pro regulatorní arbitráž. Doporučený práh podstatnosti by se proto měl v tomto výjimečném případě uplatňovat na konsolidovaném základě.
(8)

Prvním cílem doporučení je zajistit, aby všechny právnické osoby, které jsou usazeny v Unii a které se účastní finančních transakcí, získaly a udržovaly LEI. Přijetí LEI v Unii bylo motivováno zejména regulačními požadavky stanovenými v právních předpisech, jako jsou nařízení (EU) č. 648/2012, nařízení (EU) č. 600/2014, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (9). Tyto požadavky se vztahují na subjekty, které se účastní obchodů s OTC deriváty, obchodů s deriváty a jinými finančními nástroji obchodovanými v obchodních systémech a obchodů zajišťujících financování, jakož i na emitenty cenných papírů. Používání LEI vyžadují nebo doporučují také další legislativní a nelegislativní akty jako např. nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (10), které se vztahuje na úvěrové a finanční instituce, doporučení Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) pro používání identifikačního kódu právnické osoby (11) a obecné pokyny Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) pro používání identifikačních kódů právnických osob (12). Na trzích však neexistuje jednotný přístup a LEI se v současné době nepoužívá v nefinančních sektorech, takže pokrytí LEI je roztříštěné a důležité sektory nejsou zahrnuty. Vytvořením právního rámce Unie upravujícího používání LEI v Unii by se dosáhlo jednotné implementace ve všech odvětvích hospodářství, čímž by se maximalizovaly přínosy plynoucí z používání LEI. Do doby, než bude takový rámec přijat, by měly být subjekty, nad nimiž je vykonáván dohled v Unii, vybízeny k tomu, aby získaly LEI, a orgány, které nad nimi vykonávají dohled, by měly v rozsahu povoleném právními předpisy vyžadovat, aby tyto subjekty měly LEI.
2.

Doporučuje se, aby se příslušné orgány po zohlednění závěrů analýz provedených v souladu s doporučením A1) snažily zajistit, aby v rozsahu, který právní předpisy umožňují, a v souladu s finanční odolností ústředních protistran: i) modely a parametry, které ústřední protistrany používají ke stanovení maržových požadavků, a postupy ústředních protistran pro akceptaci a ocenění zajištění a pro určení obezřetnostních srážek, zbytečně a v nadměrném rozsahu nevedly k náhlým a podstatným změnám, které by způsobovaly lavinový efekt v počátečních maržích, včetně navýšení marží, a zajištění. Ústřední protistrany by měly zajistit, aby jejich modely, parametry, strategie a postupy: a. využívaly podrobnou stupnici pro interní modely úvěrového hodnocení a přijaly progresivní přístup provádění změn maržových požadavků, včetně navýšení marží, a opatření v oblasti zajištění, aniž by docházelo k nedůvodnému zpoždění při promítnutí těchto snížení v rámci jejich celkových postupů pro řízení rizika; b. přijaly komplexní přístup za účelem omezení procyklických znaků v souladu s regulatorními požadavky na procykličnost v článku 41 nařízení (EU) č. 648/2012, zejména v případě snížení ratingu. ii) aniž by byl dotčen článek 49 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrany vyrozuměly své příslušné orgány a příslušné orgány vyrozuměly členy kolegia zřízeného podle článku 18 nařízení (EU) č. 648/2012, když: a. omezí rozsah způsobilého zajištění; b. podstatně změní srážky ze zajištění; c. podstatně sníží limity koncentrace, které se uplatňují v souladu s článkem 42 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013. Pokud to nenarušuje včasné provádění rozhodnutí v oblasti řízení rizik, měly by být tyto informace poskytnuty v dostatečném časovém předstihu před provedením.
8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z: a) prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; b) prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro: i) jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; ii) součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); iii) součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; c) prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli. Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.
(7)

Toto doporučení se má vztahovat na opatření finančních institucí, jejichž výsledkem je snížení výše a kvality jejich kapitálu nebo snížení jejich schopnosti absorbovat ztráty po dobu trvání krize související s COVID-19. To zahrnuje vyplácení dividend, zpětné odkupy kmenových akcií a vyplácení pohyblivé složky odměny. Pokud by finanční instituce chtěla provést výměnu kmenových akcií, bylo by to v souladu s tímto doporučením.
(7)

Prvním z těchto segmentů jsou investiční fondy s významnými expozicemi vůči podnikovému dluhu. Krátce po vypuknutí pandemie COVID-19 došlo k významným odkupům z investičních fondů, které investují do podnikového dluhu. Investiční fondy kromě toho drží významnou část objemu nesplacených dluhopisů nefinančních podniků v Unii. Jakýkoli budoucí tlak na odkup z otevřených fondů, které mají krátké lhůty pro odkup, by mohl vést k tomu, že správci fondů budou rychle prodávat méně likvidní aktiva, což přispěje ke zhoršení podmínek likvidity na trzích s podnikovými dluhopisy. To by mohlo mít nepříznivé účinky na jiné finanční instituce, které mají expozice vůči těmto aktivům – např. na pojišťovací společnosti, penzijní fondy nebo banky, nebo nepříznivý dopad na náklady a dostupnost tržního financování pro nefinanční podniky.
7.

Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie, od 1. února 2020, přestane být Bank of England národní centrální bankou členského státu. Od tohoto okamžiku proto Bank of England nemůže být stranou dohody centrálních bank o ERM II. S ohledem na skutečnost, že Bank of England přestane být stranou dohody centrálních bank o ERM II, je třeba tuto dohodu změnit. S ohledem na tuto skutečnost je rovněž je třeba nahradit přílohu II s názvem „Horní meze pro přístup k velmi krátkodobým finančním facilitám podle článků 8, 10 a 11 dohody centrálních bank o ERM II“ (dále jen „příloha II)“.
8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z: a) prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; b) prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro: i) jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; ii) součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); iii) součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; c) prahové hodnoty ve výši 5 % kapitálu tier 1 G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli. Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.
3.

V oddílu 2 bodu 3 se vkládá nový odstavec, který zní: „1a. Při nastavení konzervativní prahové hodnoty by příslušné orgány měly náležitě zohlednit: a) cíle tohoto doporučení, zejména potřebu, aby finanční instituce udržovaly dostatečně vysokou úroveň kapitálu - a to i s ohledem na trajektorii jejich kapitálu - s cílem zmírnit systémové riziko a přispět k hospodářskému oživení při zohlednění rizik spočívajících ve zhoršení pozice solventnosti podniků a domácností s ohledem na pandemii; b) potřebu zajistit, aby celková výše rozdělování výnosů finančních institucí, které patří do jejich působnosti v oblasti dohledu, byla podstatně nižší, než v posledních letech před vypuknutím krize vyvolané pandemií COVID-19; c) specifika každého sektoru, který patří do jejich působnosti.“
Článek 12

Politika zadávání veřejných zakázek

3. Výkonný ředitel odpovídá za veškeré zadávání zakázek prováděné konsorciem EU-SOLARIS ERIC. Za tímto účelem výkonný ředitel dodržuje vnitrostátní a evropské předpisy o zadávání veřejných zakázek platné v dané době. Všechny nabídky by měly být zveřejněny na internetových stránkách konsorcia EU-SOLARIS ERIC. Rozhodnutí o zadání zakázky by mělo být zveřejněno a mělo by obsahovat úplné odůvodnění.
5.

V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Nizozemsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).
Článek 16

Vystoupení člena nebo pozorovatele / ukončení členství nebo statusu pozorovatele

1. Po uplynutí počátečního období pěti let od svého přistoupení ke konsorciu MIRRI-ERIC může každý člen a každý pozorovatel z konsorcia MIRRI-ERIC vystoupit podáním písemného oznámení předsedovi shromáždění členů, a to v předstihu dvanácti měsíců. Datum vystoupení se shoduje s koncem rozpočtového roku.

5. Shromáždění členů může rozhodnout o ukončení členství neplnícího člena nebo ukončení statusu neplnícího pozorovatele, v souladu s čl. 17 odst. 7 písm. h) stanov za podmínky, že neplnící člen nebo pozorovatel nenapraví porušení svých povinností do šesti měsíců poté, co byl na toto porušení písemně upozorněn předsedou shromáždění členů. Neplnící člen nebo pozorovatel, jehož členství či status byly ukončeny, nadále přispívá na činnosti a do rozpočtu konsorcia MIRRI-ERIC, dokud ukončení nenabude účinnosti. V tomto období nemá neplnící člen žádné hlasovací právo v případě rozhodnutí, která nemají na neplnícího člena dopad.
(13)

Účinná komunikace přispívá k zajištění informovanosti o situaci mezi příslušnými orgány, a je tudíž nezbytným předpokladem pro celounijní koordinaci během závažných kybernetických bezpečnostních incidentů. V této souvislosti by měla být vymezena komunikační infrastruktura potřebná ke koordinaci reakce na závažný kybernetický bezpečnostní incident. To by znamenalo stanovit druh informací, které je třeba sdílet, obvyklé kanály, které mají být používány ke sdílení těchto informací, a kontaktní místa, s nimiž by měly být informace sdíleny. Sdílení informací musí respektovat stávající právní požadavky. Kromě toho může být nutné, aby příslušné orgány stanovily jasný akční plán a protokoly, které je třeba dodržovat, aby byla zajištěna řádná koordinace mezi orgány zapojenými do přípravy koordinované reakce na závažný kybernetický bezpečnostní incident.
(13)

Ve světle tohoto posledního vývoje, a zejména s ohledem na důkazy o nadhodnocení cen obytných nemovitostí, dospěla ESRB k závěru, že k řešení zranitelných míst německého sektoru obytných nemovitostí je třeba aktivovat opatření týkající se dlužníka. Německé orgány by proto měly neprodleně aktivovat právně závazný – nebo pokud to německé právní předpisy neumožňují, pak právně nezávazný – limit poměru LTV a zajistit tak řádné úvěrové standardy bránící nadhodnocování cen obytných nemovitostí. Opatření týkající se kapitálu, jako je aktivace proticyklické kapitálové rezervy nebo sektorové kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, by zároveň jako doplněk k opatření týkajícímu se poměru LTV zvýšila odolnost německého bankovního sektoru vůči zranitelným místům v sektoru obytných nemovitostí, která se již mohla akumulovat s ohledem na převládající nadhodnocení cen obytných nemovitostí a nejistotu ohledně úvěrových standardů pro hypoteční úvěry poskytnuté v posledních letech. Kromě toho by vhodná kombinace s právně závaznými nebo, pokud to německé právní předpisy neumožňují, právně nezávaznými nástroji týkajícími se příjmů mohla zvýšit účinnost limitu poměru LTV při řešení případných zranitelných míst spojených s financováním obytných nemovitostí. Německý právní rámec pro opatření týkající se dlužníka je proto třeba doplnit o nástroje týkající se příjmů a odpovídajícím způsobem jej upravit tak, aby umožňoval včas aktivovat opatření týkající se dlužníka a zabránit tak nárůstu zranitelných míst,
Článek 38

Ustanovení o zřízení

1. První zasedání shromáždění členů svolává ten stát, v němž má konsorcium AnaEE-ERIC své sídlo, a to co nejdříve po přijetí rozhodnutí Komise, kterým vstupuje v platnost zřízení konsorcia AnaEE-ERIC.

2. Před konáním tohoto prvního zasedání a nejpozději do 45 kalendářních dní poté, co nabude účinnosti rozhodnutí Komise o zřízení konsorcia AnaEE-ERIC, vyrozumí příslušný stát zakládající členy a pozorovatele o veškerých specifických naléhavých právních úkonech, které je nutno jménem konsorcia učinit. Nevznese-li žádný ze zakládajících členů námitku do pěti pracovních dnů poté, co je takto vyrozuměn, osoba řádně zmocněná příslušnou zemí tyto právní úkony učiní.
Článek 1

Postup připsání pohledávky ve prospěch Hrvatska narodna banka

1. Přesahuje-li výše pohledávky, kterou je ECB povinna připsat ve prospěch Hrvatska narodna banka podle článku 30.3 statutu ESCB a podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí (EU) 2023/135 (ECB/2022/51) (dále jen „pohledávka“), v kterýkoli den vypořádání, ve který ECB obdrží od Hrvatska narodna banka devizové rezervy podle článku 3 rozhodnutí (EU) 2023/135 (ECB/2022/51), částku 327 152 181,93 EUR, sníží se výše pohledávky s účinkem od tohoto dne na částku 327 152 181,93 EUR. Snížení se provede započtením částky, kterou je Hrvatska narodna banka povinna přispět do rezervních fondů a rezerv ECB s účinkem od 1. ledna 2023 podle článku 48.2 statutu ESCB a čl. 5 odst. 1 rozhodnutí (EU) 2023/135 (ECB/2022/51). Částka, jež je předmětem započtení, se považuje za zálohový příspěvek do rezervních fondů a rezerv ECB podle článku 48.2 statutu ESCB a podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí (EU) 2023/135 (ECB/2022/51), přičemž se má za to, že byl zaplacen v den, kdy došlo k započtení.
Official Journal L 048 , 21/02/1973 P. 0010 - 0010

Finnish special edition: Chapter 3 Volume 5 P. 0096

Greek special edition: Chapter 03 Volume 9 P. 0045

Swedish special edition: Chapter 3 Volume 5 P. 0096



NAŘÍZENÍ KOMISE (EHS) č. 486/73 ze dne 13. února 1973, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1004/71, kterým se stanoví dávky na nerafinovaný olivový olej KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22. září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky1, naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1547/722, a zejména na čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady č. 162/66/EHS ze dne 27. října 1966 o obchodu s oleji a tuky mezi Společenstvím a Řeckem3, a zejména na čl. 3 odst. 4 a článek 9 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že nařízení Komise (EHS) č. 1004/71 ze dne 14. května 1971, kterým se stanoví dávky na nerafinovaný olivový olej4, stanoví kromě jiného,že dovozní dávky se stanovují tak často, jak to bude vyžadovat stabilita trhu Společenství, a to tak, aby se mohly použít alespoň jednou týdně; vzhledem k tomu, že pokud se používají vývozní dávky, není nutné stanovovat dovozní dávky ve výše uvedených intervalech; že v tomto případě by se neměly stanovovat dovozní dávky po dobu, po kterou se používají vývozní dávky; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1004/71 se nahrazuje tímto: "1. Dávky uvedené v článku 13 nařízení č. 136/66/EHS a v článku 3 nařízení č. 162/66/EHS se stanovují tak často, jak to bude vyžadovat stabilita trhu Společenství, a to tak, aby se mohly použít alespoň jednou týdně. Pokud se však používají vývozní dávky podle článku 18 nařízení č. 136/66/EHS, není nutné po celou dobu, po kterou se používají vývozní dávky, stanovovat dávky uvedené v předchozím pododstavci v uvedených intervalech." Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 13. února 1973. Za Komisi Francois-Xavier ORTOLI předseda 1 Úř. věst. 172, 30.9.1966, s. 3025/66. 2 Úř. věst. L 165, 21.7.1972, s. 1. 3 Úř. věst. 197, 29.10.1966, s. 3393/66. 4 Úř. věst. L 109, 15.5.1971, s. 17.
Úřední věstník L 175 , 29/06/1973 S. 0005 - 0006



Nařízení Rady (EHS) č. 1707/73 ze dne 26. června 1973, kterým se stanoví zvláštní opatření pro osivo řepky a řepice a upravuje nomenklatura pro tyto produkty uvedená v nařízeních č. 136/66/EHS, (EHS) č. 2358/71 a (EHS) č. 950/68 RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 ze dne 26. října 1971 o společné organizaci trhu s osivem [1] se týká též osiva olejnatých semen a olejnatých plodů, které spadají do čísla celního sazebníku ex 12.01; že tyto druhy osiva proto již nespadají do oblasti působnosti nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22. září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky [2], naposledy pozměněného aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv [3]; že je proto nutné opravit nomenklaturu produktů vyjmenovaných v čl. 1 odst. 2 písm. a) nařízení č. 136/66/EHS a v článku 1 nařízení (EHS) č. 2358/71; že je proto třeba upravit nařízení (EHS) č. 950/68 [4] o společném celním sazebníku, naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1014/73 [5]; vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 2358/71, které platí od 1. července 1972, neupravuje vývozní náhrady u produktů, na které se vztahuje; že k usnadnění přechodu z režimu vytvořeného článkem 28 nařízení č. 136/66/EHS na nový režim je třeba stanovit opatření umožňující po omezenou dobu poskytování vývozních náhrad u osiva řepky a řepice, které se v této době vyvezlo nebo pro které byla stanovena náhrada předem, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 V kapitole 12 čísle 12.01 přílohy "Společný celní sazebník" nařízení (EHS) č. 950/68 se doplňují nové položky, které znějí: Číslo společného celního sazebníku | Popis zboží | Sazba cla | všeobecná v % nebo vybíraná dávka | smluvní v % | 1 | 2 | 3 | 4 | | A.K setí | osvobozeno | | | B.Ostatní | osvobozeno | | Článek 2 1. V čl. 1 odst. 2 se nařízení 136/66/EHS se písmeno a) nahrazuje tímto: "a) 12.01 | Olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené: | B.Ostatní." | 2. V článku 1 nařízení (EHS) č. 2358/71 se text vztahující se k číslu ex 12.01 celního sazebníku nahrazuje tímto: "12.01 | Olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené: | A.K setí." | Článek 3 Vývozní náhrada stanovená v článku 28 nařízení č. 136/66/EHS se poskytuje pro osivo řepky a řepice, které bylo vyvezeno nebo pro které byla stanovena náhrada předem v období od 1. července 1972 do 31. ledna 1973. Článek 4 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. září 1973. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 26. června 1973. Za Radu předseda R. Van Elslande [1] Úř. věst. L 246, 5.11.1971, s. 1. [2] Úř. věst. 172, 30.9.1966, s. 3025/66. [3] Úř. věst. L 73, 27.3.1972, s. 14. [4] Úř. věst. L 172, 22.7.1968, s. 1. [5] Úř. věst. L 106, 20.4.1973, s. 1. --------------------------------------------------
31974R0152
22.1.1974 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 18/1
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 152/74
ze dne 17. prosince 1973,
kterým se uzavírá Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Lib anonskou republikou
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského
společenství, a zejména na článek 113 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,vzhledem k tomu, že by měla být uzavřena Dohoda mezi Evrop-
ským hospodářským společenstvím a Libanonskou republikoupodepsaná v Bruselu dne 18. prosince 1972, a měla by být při-jata prohlášení připojená k závěrečnému aktu, rovněž pode-psanému v Bruselu dne 14. května 1973;
vzhledem k tomu, že se touto dohodou zřizuje smíšený výbor,
měli by být jmenováni zástupci Společenství v tomto výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvíma Libanonskou republikou, její přílohy a protokoly a prohlášenípřipojená k závěrečnému aktu se uzavírají, přijímají a potvrzujíjménem Společenství. Znění dohody a závěrečného aktu sepřipojují k tomuto nařízení (
1).
Článek 2
V souladu s článkem 21 dohody předseda Rady Evropskýchspolečenstvíoznámí,žepostupynezbytnéprovstuptétodohodyv platnost byly ze strany Společenství ukončeny.
Článek 3
Společenství je ve smíšeném výboru stanoveném v článku 14dohody zastupováno Komisí, jíž jsou nápomocni zástupcičlenských států.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášenívÚředním věstníku Evropských společenství .(
2)
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech člensk ých státech.
V Bruselu dne 17. prosince 1973.
Za Radu
Předseda
I. NØRGAARD
(1) Viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku.
(2) Datum vstupu Dohody mezi Evropským hospodářským společen-
stvím a Libanonskou republikou v platnost bude zveřejněno v Úřed-
ním věstníku Evropských společenství.22 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 12