CS Úřední věstník Evropské unie L 235/1

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1540

ze dne 15. května 2017

o opatření SA.40454 2015/C (ex 2015/N), které Francie hodlá provést ve prospěch konsorcia CEB

(oznámeno pod číslem C(2017) 3062)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými články podaly své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

(1) Dopisem ze dne 7. ledna 2015 oznámila Francie Komisi výzvu k podávání nabídek týkající se výstavby a provozování zařízení na výrobu elektřiny s cyklem kombinovaným se zemním plynem (2) v Bretani. Dodatkové informace sdělila Komisi dopisy ze dne 5. června 2015 a z 10. a 17. září 2015.

(2) Dopisem ze dne 13. listopad 2015 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci tohoto opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

(3) Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k předmětnému opatření.

(4) Komise v této věci obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Francii a umožnila jí komentovat je; její poznámky obdržela v dopise ze dne 8. června 2016.

(5) Dne 12. května 2016 a 5. září 2016 zaslala Komise francouzským orgánům seznam otázek, na který tyto orgány odpověděly dopisy ze dne 8. června 2016 a 5. října 2016. Dne 5. září zaslala Komise francouzským orgánům nový seznam otázek, na který tyto orgány odpověděly dne 5. října 2016.

2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

(6) Výzva k podávání nabídek a souvislosti, které vedly k jejímu zahájení, jsou podrobně popsány v rozhodnutí o zahájení řízení (4. až 29. bod odůvodnění). Následující oddíly představují shrnutí tohoto přehledu.

2.1. Výzva k podávání nabídek

(7) Francouzské orgány mají za to, že bezpečnost dodávek elektřiny v Bretani je ohrožena kvůli nedostatečné kapacitě výroby elektřiny v tomto regionu, omezením elektrorozvodné soustavy, narůstající spotřebě a zvýšené citlivosti ohledně vytápění.

(8) V roce 2010 uzavřelo několik francouzských orgánů smlouvu Pacte Electrique Breton (PEB), která je založena na třech následujících pilířích: prvním z nich je řízení poptávky, druhým je výroba energie z obnovitelných zdrojů a zabezpečení dodávek elektřiny. Třetí pilíř tvoří na jedné straně posilování a rozvoj místní elektrické sítě a na straně druhé zavedení klasického zdroje výroby elektrické energie. A právě toto zavedení klasického zdroje je předmětem opatření oznámeného Francií.

(9) Výzva k podávání nabídek spadá do rámce článku L. 311-10 energetického kodexu. Oznámení o výzvě k podávání nabídek č. 2011/S 120-198224 bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 25. června 2011 ministrem energetiky. Ten pak vybral vítězný projekt na základě stanoviska Energetické regulační komise (CRE), která provedla šetření v daném řízení v souladu s francouzskými předpisy (4).

(10) Zařízení na výrobu elektřiny musí v souladu se zadávací dokumentací: 1) využívat technologii kombinovaných cyklů, 2) mít zaručený činný výkon 450 MW (+ 15/– 10 %), u něhož se výrobce zavazuje, že je schopen ho dodat do sítě, 3) využívat jako primární zdroj energie výhradně zemní plyn, 4) mít energetickou účinnost založenou na výhřevnosti paliva (5) minimálně 54 %, 5) nacházet se celé v jednoznačně definované oblasti (v severozápadní části Bretaně v departementu Finistère), 6) zajistit, aby lhůta pro mobilizaci nabídek nepřekračovala patnáct hodin u zařízení v klidovém stavu a dvě hodiny u zařízení v provozu, 7) zajistit, aby byly minimální lhůty pro vyrovnávací nabídky nižší nebo rovny třem hodinám u zařízení v provozu a osmi hodinám u zařízení v klidovém stavu, 8) zajistit, aby nedocházelo k omezením maximální lhůty pro aktivaci vyrovnávacích nabídek, a 9) být vybaveno zařízením na dálkový odečet křivky zatížení, jakož i zařízeními umožňujícími dálkové měření charakteristických množství jeho produkce elektrické energie.

(11) Oznámená výzva k podávání nabídek stanoví, že výrobce může veškerou svou vyrobenou energii uvést na trh nebo z ní část prodat povinnému kupujícímu, společnosti Electricité de France S.A. („EDF“), v rámci kupní smlouvy za cenu rovnající se 95 % hodinové ceny na trhu EPEX SPOT.

(12) Výrobce navíc každoročně obdrží fixní příplatek PT, který se vypočítá jako součin zaručeného činného výkonu (6) Pgar a prémie P vyjádřené v eurech na megawatt na rok.

(13) Výplata fixního příplatku je podmíněna zachováním všech povolení k provozu a smluv s provozovateli sítí, jakož i zachováním zaručeného výkonu ověřeného pomocí koeficientu dostupnosti.

(14) Výzva k podávání nabídek stanoví rovněž uplatnění sankcí v případě, že výstavba elektrárny nebude dokončena včas.

(15) Hodnocení nabídek kandidátů je založeno na následujících třech kritériích uvedených v zadávací dokumentaci výzvy k podávání nabídek: 1) výše příplatku (v eurech na megawatt na rok) požadovaná kandidátem, s váhou 45 %; 2) datum uvedení zařízení do provozu s váhou 25 %, kde bylo nejlepší ohodnocení přiděleno projektu s nejbližším datem uvedení do provozu; a 3) kritérium „výběr místa a prostředí“, s váhou 30 %.

2.2. Cíl podpory

(16) Francouzské orgány mají za to, že hlavním cílem opatření je zabezpečit dodávky elektřiny v Bretani. I když poptávku po elektrické energii v Bretani tvoří především poptávka po výkonu (MW), existuje zde rovněž poptávka po energii (MWh (7)). Je proto nezbytné vybudovat zařízení, které bude v Bretani fungovat po dobu několika tisíc hodin ročně, a nikoli jen ve špičce jako spalovací turbína („TAC“). Elektrárna s turbínou s kombinovaným cyklem, která funguje na principu proudového motoru, umožňuje výrobu elektřiny v řádu několika málo minut. Tato technologie je proto obzvláště vhodná pro zajištění rovnováhy mezi výrobou a spotřebou v obdobích maximální poptávky, která trvají několik hodin. Toto nové zařízení by bylo přínosem nejen z hlediska kapacity, která by byla k dispozici ve špičce, ale také z hlediska jalového výkonu, který je nejúčinnější z hlediska udržení úrovně napětí v libovolném bodě sítě, a tak usnadňuje začlenění nestabilních dodávek energie z obnovitelných zdrojů do systému (systémové služby).

(17) Z těchto důvodů považovaly francouzské orgány za nezbytné doplnit výrobu soustředěnou do severozápadní části regionu tak, aby fungovala i v obdobích silné spotřeby a nikoli pouze v zimní špičce v souvislosti s extrémně nízkou teplotou. Tento výrobní prostředek by měl doplňovat posílení sítě a činnosti související s hospodařením s energií.

(18) Cílem tohoto opatření je rovněž minimalizovat náklady, které musí vynaložit územně správní celek, a dopad na životní prostředí. Z tohoto důvodu se při hodnocení kandidátů zohledňuje požadovaný příplatek, vhodnost volby místa ve vztahu k životnímu prostředí a kvalita a relevance doprovodných opatření projektu (zamezení negativním dopadům na životní prostředí, jejich snížení nebo kompenzace), a předpokládaná opatření pro monitorování v oblasti životního prostředí.

(19) Elektrárna provozovaná společností Compagnie Electrique de Bretagne (dále jen „CEB“), která je příjemcem daného opatření, bude zajišťovat vyrovnávací služby prostřednictvím tří možných opatření. Za prvé pomocí aktivace primární a sekundární rezervy (systém služeb s automatickou aktivací) a rezervy terciární (úprava pomocí manuální aktivace). Za druhé, pokud jde o systémové služby, bude provozovatel elektrárny, společnost CEB, povinen být technicky schopen je zajišťovat. Za třetí, pokud jde o vyrovnávací mechanismus (terciární rezerva), bude mít společnost CEB povinnost poskytovat svůj dosažitelný výkon společnosti RTE (Réseau de Transport d'Electricité, společnost zabývající se údržbou a rozvojem francouzské veřejné sítě pro přenos elektřiny vysokého a velmi vysokého napětí, dále jen „RTE“). Toto zpřístupnění nad rámec smluv o pohotovosti bude zakládat nárok na odměnu jen v případě využití vyrovnávacího mechanismu. Předpokládá se, že zařízení bude fungovat po dobu přibližně 3 000 hodin ročně vyjádřených v ekvivalentu plného zatížení ode dne, kdy bude elektrárna uvedena do provozu. Pokud jde o výkon zařízení (422 MW), bude při uvedené době provozu produkovat ročně přibližně 1 250 GWh elektřiny.

2.3. Výše podpory

(20) Výše příplatku vypláceného v rámci výzvy k podávání nabídek bude činit maximálně 94 000 EUR/MW/rok v hodnotě platné k 31. listopadu 2011. Tento příplatek bude vyplácen po dobu 20 let a po celou dobu trvání projektu bude indexován s cílem zohlednit vývoj nákladů na provoz a údržbu. Výše příplatku vypláceného v rámci výzvy k podávání nabídek bude činit maximálně 40 milionů EUR ročně.

(21) Příplatek je indexován ve výši 20 % vůči výrobním cenám, 20 % vůči mzdovým nákladům, 50 % vůči úrovni přepravních sazeb v regionální síti, 5 % vůči nákladům na připojení k elektrické síti a 5 % vůči připojení k plynové síti.

(22) Francouzské orgány upřesnily, že částka navrhovaná vítězným účastníkem je tvořena (i) z jedné části hodnotou kapacity, která se rovná [50 000–60 000] (*1) EUR/MW/rok, a ze tří částí okolnostmi souvisejícími se zeměpisným umístěním projektu, tj.: ii) s dodatečnými náklady souvisejícími s přepravou plynu, které se rovnají [20 000–40 000] EUR/MW/rok, iii) s dodatečnými náklady souvisejícími s připojením ve výši 6 000 EUR/MW/rok, a iv) s dodatečnými náklady souvisejícími se zvláštními opatřeními v oblasti životního prostředí ve výši 2 000 EUR/MW/rok.

(23) Část připadající na hodnotu kapacity odpovídá částce pokryté v rámci dodatečných nákladů souvisejících s předpokládaným datem uvedení zařízení do provozu. Kandidáti vypočetli tyto dodatečné náklady jako rozdíl mezi příjmy z prodeje energie na trhu a náklady spojenými s rychlým uvedením elektrárny do provozu. CRE poznamenává, že: „vzhledem k současným podmínkám na trhu a k situaci v oblasti poptávky po elektřině není provoz elektrárny využívající cyklus kombinovaný se zemním plynem ekonomicky rentabilní. Tato situace nastane pravděpodobně až za několik let. Kandidátovi tedy hrozí ztráta zisku k předpokládanému datu uvedení zařízení do provozu, která je považována za pokrytou touto složkou příplatku“.

(24) Pro zásobování elektrárny je nezbytné vybudování nového plynovodu v délce 111 km. Odhadované náklady na tento projekt činí přibližně 100 milionů EUR, které bude předběžně financovat společnost GRTgaz (francouzská společnost založená v roce 2005, která zajišťuje správu plynárenské přepravní soustavy ve Francii). CEB přispěje k dosažení jeho ziskovosti na základě úhrady tarifu za přepravu plynu.

(25) Zákon č. 2010-1488 ze dne 7. prosince 2010 o nové organizaci trhů s elektřinou („NOME“) zavedl kapacitní mechanismus s cílem zabezpečit dodávky elektřiny ve Francii. (8) Zařízení vybrané v rámci zadávacího řízení v Bretani se bude muset zapojit do vnitrostátního kapacitního mechanismu. Odměna, kterou elektrárna získá na základě tohoto mechanismu, bude odečtena z případného příplatku, který bude skutečně uhrazen v rámci výzvy k podávání nabídek.

2.4. Trvání

(26) Příplatek se poskytuje po dobu dvaceti let od data uvedení zařízení do provozu.

2.5. Příjemce/příjemci:

(27) Ministr energetiky na základě stanoviska CRE vybral projekt nacházející se na území obce Landivisiau, prováděný společností Compagnie Electrique de Bretagne („CEB“), která je konsorciem společností Direct Energie a Siemens.

(28) Vítězný účastník je nepříliš významným výrobcem na trhu francouzské produkce a nevlastní v Bretani žádnou jinou konvenční výrobní jednotku.

(29) Zaručený výkon zařízení navrhovaný společností CEB je 422 MW. Vítězný účastník výzvy k podávání nabídek se zavázal uvést své zařízení na výrobu elektrické energie do provozu nejpozději do […]. Ve svém sdělení ze dne 5. října 2016 popisují francouzské úřady zpoždění při realizaci tohoto projektu. Revidované datum uvedení závodu do provozu je plánováno na […].

(30) Podle údajů, které vítězný účastník výzvy k podávání nabídek předložil komisi CRE, mu nebyla poskytnuta žádná jiná podpora, která by mohla být poskytována souběžně s podporou poskytnutou v rámci výzvy k podávání nabídek, a není mu poskytována dosud. Kromě toho by odměna, kterou by elektrárna případně získala na budoucím trhu s kapacitou, byla odečtena od příplatku poskytnutého v rámci výzvy k podávání nabídek.

2.6. Obchodní plán oznámený společností CEB

(31) Společnost CEB oznámila obchodní plán na podporu nabídky předložené francouzským orgánům. Tento obchodní plán vykazuje vnitřní návratnost („IRR“) po zdanění ve výši [5–10] %. Tato ziskovost vychází z následujících hlavních předpokladů: objem využití v trvání přibližně [3 000–6 500] hodin ročně; počáteční investice ve výši [400–500] milionů EUR. Tyto příjmy jsou založeny z jedné části na příplatku ve výši […] EUR/MW/rok a z druhé části na čisté odměně vyplývající ze smlouvy o tollingu, která představuje odměnu v průměrné výši […] EUR ročně.

(32) Tato dohoda o tollingu je soukromoprávní smlouva uzavřená mezi společností CEB a tollerem (protistrana smlouvy, např. EDF) o nákupu fixního množství elektřiny tollerem. Příjmy z této dohody o tollingu byly stanoveny tak, aby do obchodního plánu promítly podmínky, jejichž dosažení může společnost CEB očekávat v okamžiku výzvy k podávání nabídek. Výše tzv. tolling fee byla vyhodnocena na základě stochastického předpovědního modelu. Předpoklady týkající se této smlouvy jsou založeny na prodeji energie vyrobené v elektrárně, který provede toller na trhu za počáteční částku […] milionů EUR/rok v období od března 2017 do října 2036. Odměna společnosti CEB vyplývající ze smlouvy o tollingu byla předmětem analýzy citlivosti. Pro aktualizaci příplatku za kapacitu byl použit index paušální částky vyrovnání.

(33) Odměna na základě smlouvy o tollingu zohledňuje náklady na přeměnu plynu na elektřinu a na využívání zařízení. Zahrnuje pohyblivou složku, jejímž cílem je pokrýt vstupní náklady na provoz a údržbu. Obsahuje mimo jiné pevnou složku, jejímž cílem je pokrýt fixní provozní náklady a finanční a amortizační náklady. Tolling fee je rovněž rozdělena na neindexovanou a indexovanou složku. Cílem indexované složky je pokrýt fixní provozní náklady. Cílem neindexované složky je pokrýt náklady na infrastrukturu, jako jsou například náklady na financování projektu nebo odpisy provedených investic. Vzhledem k existenci smlouvy o tollingu nebyl vytvořen model nákupu plynu. Obchodní plán přímo zohledňuje předpokládanou průměrnou provozní marži po celou dobu životnosti projektu.

(34) Obchodní plán rovněž předpokládá, že bude v průběhu trvání projektu aktualizována řada předpokladů: index mzdových nákladů, index výrobních cen, konečné náklady na připojení k síti. Důvodem pro tuto aktualizaci je doba trvání obchodního plánu, která činí [15–20] let. Danému účastníkovi je poskytován příplatek za kapacitu, který je rovněž aktualizován, s cílem umožnit mu dosažení ziskovosti jeho investice. Tento příplatek závisí na skutečné dostupnosti elektrárny. Fixní příplatek závisí na koeficientu dostupnosti elektrárny. Obchodní plán nezohledňuje účast v kapacitním mechanismu nad rámec obnovení rovnováhy. Pokud by k takové účasti došlo, byla by odměna získaná za tuto účast odečtena od částky příplatku.

(35) Fixní náklady na přepravu plynu jsou odhadovány na [10–20] milionů EUR ročně.

(36) Variabilní náklady na provoz a údržbu představují násobek variabilních provozních nákladů a počtu ekvivalentních provozních hodin. Toller uhradí společnosti CEB náklady na provoz a údržbu.

(37) Byla provedena rovněž studie citlivosti ohledně dalších předpokladů, jako je například inflace nebo mzdové náklady.

(38) Připojení k síti sice provedou společnosti RTE a GRTgaz, ale financovat je bude společnost CEB. Tyto náklady na připojení jsou odhadovány na [30–40] milionů EUR (RTE) a [20–30] milionů EUR (GRTgaz).

(39) Podle uplatněných předpokladů se při skončení trvání obchodního plánu náklady na opětovný prodej stávajícího zařízení započtou proti nákladům na vyřazení z provozu, takže konečná hodnota závodu bude nulová.

(40) Je zohledněn obrat vyplývající z vyrovnávacích činností. Francouzské úřady popsaly předpoklady použité při oceňování (9). Tento příjem představuje necelé 1,5 % celkových předpokládaných příjmů.

(41) Ve svém sdělení ze dne 5. října 2016 Francie uvádí, že k zahájení výstavby by mohlo dojít dne […] a k uvedení zařízení do provozu dne […].

3. POPIS DŮVODŮ VEDOUCÍCH K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

3.1. Analýza přítomnosti podpory

(42) Komise dospěla k závěru, že bylo splněno kritérium přičitatelnosti stanovené v článku 107 SFEU. V tomto případě je dané opatření na jedné straně přičitatelné státu vzhledem k tomu, že oznámení o výzvě k podávání nabídek bylo zveřejněno ministrem energetiky, který také vybral vítězný projekt. Na druhé straně se odměna vyplacená vítěznému účastníkovi promítne do maloobchodních cen prostřednictvím poplatku za veřejnou službu poskytování elektrické energie (Contribution au Service Public de l'Électricité, CSPE) Ve svém rozhodnutí o státní podpoře SA.36511(2014/C) dospěla Komise k závěru, že poplatek CSPE je financován ze státních zdrojů, protože se jedná o „příspěvek uložený státem, který je vybírán a spravován subjektem, který určil stát za účelem správy režimu podpor v souladu s pravidly stanovenými tímto státem“ (10).

(43) Pokud jde o existenci zvýhodnění společností, francouzské orgány usuzovaly, že toto kritérium nebylo splněno, protože výzva k podávání nabídek splňovala kritéria rozsudku ve věci Altmark (11).

(44) Komise však byla toho názoru, že kritéria stanovená v rozsudku Altmark splněna nebyla. Aby veřejná služba nebyla kvalifikována jako státní podpora, musí být splněna všechna čtyři následující kumulativní kritéria: i) podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány, ii) parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem, iii) vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i přiměřeného zisku, iv) není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci výzvy k podávání nabídek, musí být úroveň vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik vynaložil se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. Komise sice dospěla k závěru, že druhé kritérium bylo splněno, vyjádřila však pochybnosti týkající se následujících tří kritérií: 1) Pokud jde o první kritérium (existence SOHZ a jasně definovaného mandátu), vyjádřila Komise pochybnosti o tom, že výstavbu a provozování elektrárny v Landivisiau lze považovat za SOHZ, a to za prvé z důvodu toho, že nebyly sděleny údaje prokazující existenci problému v oblasti zásobování elektřinou v Bretani v minulosti, a za druhé z toho důvodu, že členské státy nemohou spojovat konkrétní závazky veřejné služby se službami, které buď již poskytují, nebo které jsou schopny uspokojivě poskytovat společnosti působící za běžných tržních podmínek způsobem slučitelným s veřejným zájmem: v tomto případě by společnosti působící za běžných tržních podmínek byly schopny poskytnout kapacitu potřebnou pro zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v Bretani, kdyby francouzské právní předpisy nebránily tomu, aby ceny elektřiny vysílaly správné signály na podporu investic do kapacity v daném regionu. Za třetí je toto opatření navíc diskriminační ve vztahu k jiným technologiím, neboť se vztahuje pouze na technologii výroby elektřiny s cyklem kombinovaným se zemním plynem. Toto opatření tedy není technologicky neutrální (12). Za čtvrté, toto opatření není přiměřené, protože potřeba výrobního prostředku o výkonu 450 MW nebyla potvrzena francouzskými orgány na základě podrobné analýzy potřeby dodatečné kapacity v regionu (13). A konečně v dlouhodobém měřítku je výzva k podávání nabídek takové povahy, že může zhoršit problém zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny: za prvé uzavřením trhu s elektřinou pro investice, na které není poskytována státní podpora, dále tím, že neřeší nebo dokonce zhoršuje strukturální problém missing money (14) pro výrobce, a konečně tím, že snižuje možnosti rozvoje jiných technologií. 2) Pokud jde o třetí kritérium (nadměrné vyrovnání), vyjádřila Komise pochybnosti o neexistenci nadměrného vyrovnání na jedné straně proto, že neexistuje mechanismus zpětného získávání v závislosti na budoucích podmínkách na trhu, a na druhé straně vzhledem k podmínkám výzvy k podávání nabídek, které neposkytují žádnou záruku proti riziku nadměrného vyrovnání. 3) Pokud jde o čtvrté kritérium (výběr poskytovatele s nejmenšími náklady), má Komise pochybnosti o tom, že by výběrové řízení umožňovalo výběr poskytovatele schopného poskytovat tuto službu za nejmenších nákladů pro územně správní celek z důvodu příliš restriktivních kritérií, která neumožňovala skutečný výběr poskytovatele služeb: varianta umožňující pouze výběr technologie využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem, která nemusí nutně znamenat nejmenší náklady, výše příplatku s váhou 45 %, příliš restriktivní zeměpisná oblast, kritéria výběru zasahující do jiných složek smlouvy PEB, jako jsou například kritéria životního prostředí, která nejsou takové povahy, že by přispívala k výběru nabídky představující nejmenší náklady pro územně správní celek.

(45) Vzhledem ke svým pochybnostem ohledně toho, zda dané opatření splňuje podmínky rozsudku ve věci Altmark, vyjádřila Komise ve své předběžné analýze domněnku, že by toto opatření mohlo zvýhodnit vítězného účastníka výzvy k podávání nabídek, a že by toto zvýhodnění bylo selektivní, neboť by bylo poskytnuto pouze jediné společnosti, tj. společnosti CEB.

(46) Pokud jde o dopad na hospodářskou soutěž a ovlivnění obchodu, Komise se domnívá, že toto opatření by mohlo ovlivnit obchod a hospodářskou soutěž, protože vítězný účastník výzvy k podávání nabídek, kterému bude poskytnuto výhodné opatření, bude konkurovat jiným prostředkům na výrobu elektrické energie a jiným poskytovatelům kapacity na trzích otevřených hospodářské soutěži (trh prodeje elektrické energie, vyrovnávací mechanismus).

3.2. Hodnocení slučitelnosti

3.2.1. Připomínka právního rámce

(47) Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila domněnku, že toto opatření musí být posouzeno ve vztahu k článku 107 SFEU za předpokladu, že se potvrdí její pochybnosti ohledně splnění všech kritérií stanovených v judikatuře ve věci Altmark. Toto opatření by tedy mělo být analyzováno s ohledem na Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí z roku 2014 (15), které stanoví podmínky, za kterých může být podpora v oblasti energetiky považována za slučitelnou s vnitřním trhem na základě článku 107 SFEU.

(48) Komise podpůrně uvedla, že pokud by se její pochybnosti ohledně definice závazku veřejné služby nepotvrdily, uplatnilo by se přezkoumání slučitelnosti na základě sdělení Komise ohledně rámce Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za veřejné služby (2011).

3.2.2. Posouzení slučitelnosti

(49) Pokud jde o cíl společného zájmu, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že toto opatření pomáhá sloužit společně sledovanému cíli, kterým je zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny: na jedné straně se cíl tohoto opatření nejeví jako dostatečně jasně definovaný(obecný nedostatek kapacity, špičky poptávky) a na straně druhé může dojít k tomu, že toto opatření nebude schopno ve střednědobém horizontu napravit selhání právní úpravy a trhu, které v současné době brání dosažení dostatečné úrovně investic v Bretani.

(50) Nezbytnost tohoto opatření nebyla dostatečně prokázána vzhledem k tomu, že nebyl uspokojivě vyčíslen nedostatek kapacity v období zvýšené sezónní spotřeby nebo v období špičky. Nezbytnost tohoto opatření mohla být navíc zpochybněna rovněž vzhledem k možnosti zavést vhodné lokální ceny, které by vysílaly cenové signály schopné podněcovat k investicím bez nutnosti podpory.

(51) Komise nebyla přesvědčena o přiměřenosti tohoto opatření. Na jedné straně se nejevilo, že by francouzské úřady dostatečně přezkoumaly alternativní opatření (rozdělení tarifní zóny, inteligentní měřicí přístroje, posílení elektrické rozvodné soustavy). Na druhé straně byly rovněž vzneseny pochybnosti v důsledku omezující povahy tohoto opatření, které bylo zacíleno jen na určité typy poskytovatelů kapacity schopných zapojit se do výzvy k podávání nabídek (výzva k podávání nabídek byla omezena pouze na jeden typ technologie – plynové turbíny s kombinovaným cyklem). A konečně pak toto opatření nepředstavovalo pobídku k rozvoji snižování poptávky.

(52) Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně přiměřenosti: restriktivní charakter výzvy k podávání nabídek by mohl zabránit konkurentům v účasti na této výzvě, což by umožnilo minimalizovat výši podpory. Opatření navíc neobsahovalo mechanismus zpětného získání v případě neočekávaných zisků.

(53) Komise konečně vyjádřila pochybnosti o tom, zda je toto opatření schopno zabránit nežádoucím negativním dopadům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Za prvé, toto opatření nebylo technologicky neutrální. Vylučovalo totiž jiná opatření, která by rovněž umožňovala vyřešit problémy přiměřenosti kapacity: snižování odběru, propojovací vedení, řešení zaměřená na skladování, ale i jiné technologie (spalovací turbíny). Za druhé, vzhledem k tomu, že byla společnosti Direct Energie ponechána možnost prodávat vyrobenou energii společnosti EDF za diskontní sazbu ve výši 5 %, namísto aby ji prodávala sama, vzbudilo to v Komisi pochybnosti ohledně rizika posílení pozice společnosti EDF na trhu dodávek energie.

4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

(54) Komise obdržela v průběhu konzultačního období týkajícího se rozhodnutí o zahájení řízení kromě reakcí francouzského státu také 58 odpovědí zúčastněných stran. Jednotlivé tyto odpovědi byly níže rozčleněny do skupin podle tématu. Budeme se jimi zabývat při posuzování tohoto opatření.

4.1. Hodnocení slučitelnosti

4.1.1. Společný zájem

(55) Třicet devět zúčastněných stran se domnívá, že francouzské úřady přeceňují riziko přerušení dodávky elektrického proudu. K přerušením dodávky elektrického proudu totiž nedošlo dokonce ani během extrémně chladného období v roce 2012. Přerušení, k nimž případně na území Bretaně došlo, byla způsobena příčinami nesouvisejícími s fungováním sítě (například padajícími stromy). Poslední známá závažná porucha ve Francii, k níž došlo v roce 1978, přerušila dodávku elektřiny ve třech čtvrtinách země na několik hodin, ale tato situace se již nikdy nezopakovala vzhledem k tomu, že společnost RTE učinila nezbytná opatření, aby k žádné další havárii tohoto typu již nedošlo.

(56) Jiné připomínky zúčastněných stran naopak zdůrazňují slučitelnost tohoto opatření s cílem společného zájmu. Přibližně dvacet zúčastněných stran se domnívá, že zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v Bretani není efektivní. Specifická zeměpisná poloha Bretaně, která se nachází na samém konci elektrického vedení, je zde ještě umocněna nízkým objemem lokální výroby elektřiny, která pokrývá pouze 13,3 % její spotřeby (16). Její výrobní park je rovněž charakterizován absencí základních elektráren schopných samostatně pokrýt poptávku, což by ospravedlňovalo vytvoření elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem. Ačkoli totiž v daném regionu došlo ke zvýšení výroby energie z obnovitelných zdrojů, je vzhledem k jejich nárazovému charakteru nezbytné vybudovat základní elektrárnu s cílem zmírnit jejich případnou neschopnost pokrýt špičky poptávky.

4.1.2. Nezbytnost opatření

4.1.2.1. Posílení sítě

(57) Některé strany odůvodňují své tvrzení, že toto opatření není nezbytné, špatným dimenzováním sítě v tomto regionu. Na vedení 225 kV v severní Bretani dochází k silným přetížením. Některé strany se proto domnívají, že budoucí výstavba podzemního elektrického vedení 225 kV, spojujícího elektrické stanice Calan (Morbihan), Mûr-de-Bretagne a Plaine-Haute (Côtes d'Armor) by zabezpečila dodávky elektřiny v Bretani tím, že by umožnila přepravit do Bretaně dalších 700 MW a usnadnila by plynulou přepravu elektřiny ze zařízení na výrobu obnovitelné energie v tomto regionu (na pevnině i na moři). Jeho uvedení do provozu, které je naplánováno na listopad 2017, umožní dokončení elektrorozvodné sítě v daném regionu a udržitelné zabezpečení dodávek energie do severní a střední Bretaně.

(58) Tyto strany konstatují, že elektřinu dovážejí i jiné francouzské regiony: Ile de France, Burgundsko-Franche-Comté a v menší míře i regiony Pays de la Loire a Provence-Alpes-Côte d'Azur („PACA“). Tyto regiony upřednostnily investice do posílení sítě před výstavbou nové elektrárny. Region PACA se kupříkladu rozhodl pro vytvoření záchranné sítě sestávající ze tří podzemních elektrických vedení o 225 kV, což mu v současné době umožňuje stejně výkonné a spolehlivé zásobování elektřinou, jaké funguje ve zbytku Francie (17).

(59) Proto některé zúčastněné strany navrhují řešení na bázi „sítě“: domnívají se, že zdvojnásobení kapacity vedení 400 kV v oblasti Plaine-Haute – Domloup nebo posílení vedení 225 kV by umožnilo zvýšit přepravní kapacitu, a tudíž i dovážet elektřinu v množství dostačujícím pro zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny. ENGIE ohledně posledně zmiňované možnosti poznamenává, že toto zdvojnásobení 400 kV vedení by zajistilo dodatečnou přepravní kapacitu, která by značně převyšovala nezbytnou potřebu, a to i v dlouhodobém horizontu, v důsledku čehož by tato investice nebyla dostatečně oprávněná. Posílení vedení 225 kV by tedy bylo vhodnějším řešením z hlediska skutečné potřeby, ale přesto by vyžadovalo posílení značné délky sítě.

4.1.2.2. Vývoj poptávky

(60) Některé strany se domnívají, že vzhledem k vývoji poptávky není toto opatření nutné k dosažení cíle, kterým je zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny: 1) Vycházejí především ze zprávy RTE z roku 2014, podle níž má citlivost ohledně vytápění klesající tendenci. V roce 2014 tak v Bretani při poklesu teploty o jeden stupeň došlo ke zvýšení spotřeby o 150 MW. Dříve se tento nárůst pohyboval v řádu 200 MW za každý pokles o jeden stupeň. 2) Šestnáct zúčastněných stran pak předpokládá pokles poptávky, především v důsledku zavedení inteligentních měřicích přístrojů a iniciativy Ecowatt. Tato iniciativa umožňuje dobrovolníkům z řad občanů získávat informace o případném zatížení sítě a v důsledku toho odpovídajícím způsobem snižovat svou spotřebu elektrické energie. 3) Zúčastněné strany se domnívají, že snížení energetické náročnosti budov, které by mělo vést k vývoji poptávky směrem k řízení zvýšené poptávky, svědčí o tom, že toto opatření není nezbytnou nutností.

(61) Některé strany, které tento projekt podporují, na druhou stranu odůvodňují nezbytnost tohoto opatření očekávaným nárůstem poptávky, přičemž vycházejí z předpovědi demografického růstu v Bretani, k němuž se přidává ještě vysoká citlivost ohledně vytápění.

4.1.2.3. Vývoj výroby

(62) Některé strany se domnívají, že vzhledem k vývoji výroby není toto opatření nezbytné: 1) Odpůrci projektu zohledňují především skutečnost, že již proběhly investice s cílem prodloužit životnost zařízení Brennilis a Dirinon, jejichž uzavření plánované na rok 2017 bylo posunuto na rok 2023. Pět zúčastněných stran se tedy domnívá, že úroveň výroby stávajících spalovacích turbín umožňuje zmírnit špičky spotřeby a vyhnout se riziku celkového výpadku napětí (blackout). Deset stran dále konstatuje, že tato zařízení jsou trvale nedostatečně využívána, a tudíž podpora na výstavbu nové výrobní jednotky není nezbytná. Například sdružení Consommation, Logement et Cadre de Vie tvrdí, že spalovací turbíny v zařízeních Brennilis a Dirinon fungují jen po dobu několika desítek (v roce 2012 asi jen 70 hodin) až několika stovek hodin (v roce 2010 cca 265 hodin). 2) Za druhé, společnost ENGIE se domnívá, že plynová turbína ve SPEM Pointe, která na základě výzvy k podávání nabídek smluvně zajišťuje rychlou rezervu doplňující RTE za cenu 25 000 EUR/MW/rok, by v porovnání s novým zařízením poskytovala celou řadu výhod, jako je například nízká pořizovací cena plynové turbíny a již odepsané náklady na připojení do elektrické sítě. Tento podnik tak uvádí, že příplatek stanovený společností RTE v rámci těchto výzev k podávání nabídek je nižší než roční příplatek ve výši 40 000 000 EUR, který je požadován u projektu plynové turbíny s kombinovaným cyklem a který činí 94 000 EUR/MW/rok. 3) A konečně se zúčastněné strany zmiňují o možnosti, že by region mohl elektřinu „dovážet“. Odpůrci projektu se totiž domnívají, že region může získávat potřebnou elektrickou energii v sousedních regionech, zejména z elektrárny se spalovací turbínou v Cordemais.

(63) Dvacet stran se domnívá, že vývoj výroby naopak zavedení tohoto opatření ospravedlňuje. Pět zúčastněných stran, které jsou příznivci projektu, totiž uvádí, že jedinými elektrárnami, které se v současné době v Bretani nacházejí, jsou elektrárny se spalovací turbínou Brennilis a Dirinon. Považují toto opatření za ještě potřebnější vzhledem k tomu, že tyto spalovací turbíny se nacházejí na konci cyklu své životnosti, neboť budou využívány nejdéle do roku 2023. Jejich plánované uzavření tedy vyžaduje naplánování alternativního řešení s dostatečným předstihem. Tři strany, které jsou příznivci výstavby elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem, totiž připomínají, že provoz těchto spalovacích turbín by měl být nejpozději do roku 2023 ukončen z důvodů ochrany životního prostředí, a že tedy mohou představovat jen krátkodobé řešení nedostačující k dosažení cíle, kterým je zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v regionu.

4.1.3. Vhodnost opatření

(64) Několik zúčastněných stran zpochybňuje vhodnost tohoto opatření: 1) Jak již bylo vysvětleno v 61. bodě odůvodnění, odpůrci projektu se domnívají, že projekt je příliš náročný s ohledem na skutečné požadavky na spotřebu v Bretani. Spotřeba ve špičce je odhadována na 200 MW po dobu 200 až 400 hodin za rok na mysu Finistère. Projekt plánovaný státem a Regionální radou – 450 MW na dobu více než 3 000 hodin ročně – by tedy byl předimenzovaný. 2) Kromě toho podle analýz RTE (18), kterými argumentovali někteří odpůrci projektu, je pokles rychlosti zvyšování poptávky po energii způsoben strukturálními příčinami (zpomalení růstu populace, dopad hospodářské krize a opatření ke zvýšení energetické účinnosti). Podle nich by smlouva PEB měla být upravena tak, aby tyto prvky zohledňovala. Objem poptávky ve špičce je od roku 2009 spíše stabilní a v roce 2014 se dokonce snížil. Klesající tendenci má navíc i citlivost ohledně vytápění (jak je vysvětleno v oddíle 4.1.2.2), což by mělo automaticky omezit i špičky spotřeby. Tato argumentace již byla uvedena v prvním odstavci 60. bodu odůvodnění. 3) A konečně uvádějí, že pro řešení problémů v oblasti zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v Bretani v dlouhodobém horizontu by byly vhodnější jiné projekty, jako je například projekt propojení s Irskem nebo výstavba vodní elektrárny („STEP“). První z těchto projektů umožní zásobování regionu elektřinou v dlouhodobém horizontu a je v souladu s cíli vnitřního trhu s energií. Dvě ze zúčastněných stran se rovněž domnívají, že projekt STEP Guerdélan by byl s to vyřešit energetický deficit ve špičkách spotřeby.

(65) Strany, které se vyjádřily ve prospěch projektu, argumentují následujícím způsobem: 1) Několik zúčastněných stran především zdůrazňuje výhodnost volby jednotky využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem. Podle nich poskytuje lepší výkon a stabilnější produkci než zařízení využívající obnovitelné zdroje energie. Několik respondentů ji považuje za nejlepší kompromis z hlediska účinnosti a dopadu na životní prostředí. 2) Přestože některé zúčastněné strany připomínají výhody rozvoje zařízení na kombinovanou výrobu tepla a energie, potenciál těchto zařízení je i nadále omezený (v řádu 150 MW) a vyžadoval by několikanásobné posílení výstavby elektráren i postupů pro připojení k síti. Naproti tomu vybudování nové jednotky využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem umožní výrazně snížit objem prací nezbytných pro posílení sítě (z důvodů uvedených dále v 78. bodě odůvodnění). 3) Kromě toho bezpečnost dodávek plynu nezbytných pro řádné fungování elektrárny zajišťuje existence četných terminálů pro zkapalněný zemní plyn ve Francii, a zejména vybudování nového zařízení v Dunkerque, motivované skutečností, že investoři mohou získat výjimku ze zásady přístupu třetích stran k síti. To by tedy znamenalo přiměřenost současných i budoucích investic.

4.1.4. Motivační účinek

(66) Podle oddílu 3.2.4 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky má opatření motivační účinek v případě, že přiměje příjemce, aby změnil své chování a zlepšil tak fungování trhu s energií. Tuto změnu chování by bez podpory neprovedl.

(67) Společnost ENGIE se domnívá, že motivační účinek tohoto opatření je negativní. Tento příplatek vysílá směrem k francouzskému trhu s elektřinou negativní ekonomický signál, protože motivuje elektrárnu k tomu, aby vyráběla více elektřiny, než vyžadují skutečné potřeby trhu, a vytlačuje tak ostatní účastníky trhu.

4.1.5. Přiměřenost

(68) Několik zúčastněných stran zdůrazňuje nedostatečnou přiměřenost: 1) Kritizují nejprve výši podpory, kterou považují za nepřiměřenou a která dle jejich názoru představuje riziko, že by elektrárně mohla být poskytnuta nadměrná odměna: za prvé, projekt bude po pěti letech ziskový, kdežto příplatek bude vyplácen po dobu dvaceti let. Za druhé, společnost Direct Energie bude oprávněna prodávat elektřinu na trhu, avšak tento dodatečný příjem nebyl při přípravě výzvy k podávání nabídek zohledněn. Za třetí, studie poskytnutá společností ENGIE upozorňuje na zcela nepřiměřenou povahu fixního příplatku, který požaduje společnost CEB. Pro zajištění ziskovosti plynové turbíny s kombinovaným cyklem ve Francii by totiž byla postačující dotace ve výši 20 milionů EUR ročně poskytovaná po dobu 20 let. Příplatek za kapacitu (bez připojení k plynové a elektrické síti), který by byl poskytnut zařízení Landivisiau, by se však pohyboval v řádu 73 000 EUR/MW/rok před inflací; zařízení Landivisiau by tedy získalo dotaci ve výši 31 milionů EUR ročně na dobu 20 let, což by bylo mnohem více než 20 milionů EUR ročně, které by byly zapotřebí. 2) Některé strany navíc zpochybňují způsob financování prostřednictvím poplatku za veřejnou službu poskytování elektrické energie (CSPE), který považují za nezákonný. Francouzské orgány totiž předpokládají, že odměna poskytnutá vítěznému účastníkovi výzvy k podávání nabídek se promítne do maloobchodních cen elektřiny prostřednictvím poplatku CSPE. Některé zúčastněné strany se domnívají, že toto financování prostřednictvím poplatku CSPE je nezákonné. Domnívají se, že financování elektrárny s plynovou turbínou s kombinovaným cyklem nespadá do výčtu cílů CSPE stanovených zákonem č. 2003-8 ze dne 3. ledna 2003, a zejména že cílem CSPE je především podpora energie z obnovitelných zdrojů, což vylučuje, že by se toto opatření mohlo vztahovat i na uvedenou elektrárnu.

(69) ENGIE dále zdůrazňuje, že projekt Landivisiau již na rok 2018 získal příplatek na připojení plynu ve výši 40 000 EUR/MW/rok až 50 000 EUR/MW/rok, určený na kompenzaci investice do posílení plynovodu umístěného výše v síti, která činila 100 milionů EUR. Tato odměna by znamenala vnitřní návratnost (IRR projektu) mezi 9,8 % (za předpokladu 40 000 EUR/MW/rok bez navyšování tarifu) a 16,5 % (za předpokladu 50 000 EUR/MW/rok s navyšováním tarifu). Společnost ENGIE se domnívá, že taková výše odměny by byla příliš vysoká s ohledem na zanedbatelné riziko společnosti CEB vzhledem k tomu, že příplatek za připojení plynu představuje zaručený příjem od francouzského státu, který s sebou nenese žádné jiné riziko než riziko dostupnosti elektrárny Landivisiau s plynovou turbínou s kombinovaným cyklem. Pro srovnání, ziskovost připojení společnosti RTE v rámci výzvy k podávání nabídek týkající se větrných elektráren na moři na území metropolitní Francie nesmí překročit úroveň ziskovosti před zdaněním ve výši 7,25 % (tj. 5,5 % sazba po zdanění). Ziskovost projektu Landivisiau po zdanění, která by se pohybovala mezi 9,8 % a 16,5 %, tedy tyto prahové hodnoty velmi významně převyšuje (19). Příplatek za připojení k plynu ve výši 23 000 EUR/MW/rok bez navýšení by podle společnosti ENGIE dostačoval k tomu, aby zaručil míru návratnosti před zdaněním ve výši 7,25 %.

4.1.6. Vliv na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

(70) Zúčastněné strany pohlížejí na vliv na hospodářskou soutěž ze dvou hledisek. Na jedné straně mají námitky proti účinku podpory na stávající hospodářskou soutěž mezi výrobci, a na straně druhé proti technologiím využívaným na úkor méně znečišťujících zdrojů energie.

(71) Pokud jde o potenciálně zkreslující dopad na hospodářskou soutěž, má společnost ENGIE za to, že podpora přispěje k posílení dominantního postavení společnosti EDF.

(72) Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení připomněla, že Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky vyžadují, aby plánované opatření podpory neoprávněně neposílilo dominantní postavení zavedeného účastníka trhu. Komise tak poukázala na to, že ve Francii „jsou trhy pro výrobu a dodávky elektrické energie silně koncentrované a dominuje na nich zavedený provozovatel, společnost EDF, která v současné době ovládá přibližně 85 % maloobchodního trhu a přes 90 % trhu výroby elektřiny“ (19). Úhrada dalšího doplatku určeného na pokrytí nedostatečné ziskovosti elektrárny s kombinovaným cyklem ve Francii povede k narušení hospodářské soutěže vůči parku stávajících zařízení s kombinovaným cyklem, která žádnou dotaci neobdržela. Navíc bude představovat překážku vstupu nových výrobců na trh, neboť tito výrobci nebudou sami schopni hradit náklady potřebné na provoz elektrických zařízení. Vzhledem k tomu, že bude odrazovat od případných investičních rozhodnutí na trhu s elektřinou, nebude plánovaná výzva k podávání nabídek umožňovat účinnou nápravu zjištěného selhání trhu, ale naopak posílí především dominantní postavení společnosti EDF, která je jediným výrobcem, který by se mohl vyhnout „zakonzervování“ svých zařízení navzdory nevyhnutelnému poklesu jejich budoucí ziskovosti. Společnost ENGIE se navíc domnívá, že dominantní postavení společnosti EDF může být dále posíleno na základě mechanismu kupní opce na elektřinu, který jí je uložen. Společnost CEB tak bude motivována k tomu, aby prodávala vyrobenou elektřinu spíše zavedenému účastníkovi trhu než ostatním účastníkům.

(73) Naproti tomu některé zúčastněné strany zdůrazňují skutečnost, že u opatření ve prospěch společnosti Direct Energie, která je alternativním dodavatelem s nepříliš významným podílem na francouzském trhu, by byl dopad tohoto opatření na hospodářskou soutěž omezený.

(74) Pokud jde o potenciálně zkreslující účinek tohoto opatření na typ použité technologie, řada zúčastněných stran kritizuje výběr technologie provedený v rámci výzvy k podávání nabídek, v jehož důsledku bude dotována elektrárna způsobující znečištění, a tak bude hrozit riziko poškození rozvoje obnovitelných zdrojů energie.

5. VYJÁDŘENÍ FRANCIE

5.1. Odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení

(75) Odpovědi francouzských orgánů na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 17.prosince 2016 se týkají jednak označení dané služby za službu obecného hospodářského zájmu (SOHZ), a na druhé straně slučitelnosti daného opatření s pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky.

5.1.1. Označení za SOHZ

5.1.1.1. První kritérium: úkoly SOHZ

(76) Francie uvádí, že ohrožení bezpečnosti dodávek v Bretani bylo jednoznačně identifikováno na základě zpráv o dohledu nad rovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a rovněž předběžných bilancí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou, provedených provozovatelem přepravní soustavy (20). Tato rizika se potvrdila navzdory nesouladu mezi studiemi přiměřenosti a skutečným stavem.

(77) Podle francouzských orgánů trpí Bretaň na jednu stranu výrazným nedostatkem kapacity, který vede k tomu, že většinu své elektrické energie musí dovážet z jiných regionů. Na druhou stranu spotřeba elektrické energie v Bretani vzrůstá výrazně rychleji než spotřeba v celé Francii v důsledku jejího populačního růstu, který má za následek vyšší citlivost regionální spotřeby na extrémně chladné počasí.

(78) Poloostrovní zeměpisná poloha Bretaně kromě toho omezuje možnosti přepravy elektřiny a podle francouzských orgánů je důvodem většího ohrožení stability napětí v síti. Napětí je jedním z hlavních parametrů spolehlivosti elektrické soustavy. Vzhledem k tomu, že elektrická energie je do Bretaně přepravována z velké vzdálenosti (z oblasti Val de Loire a od ústí Loiry), způsobuje tok proudu ve vedení pokles napětí, které je proto na konci vedení nižší než na jeho počátku, což s sebou nese řadu důsledků, mezi něž patří nárůst ztrát v přenosových sítích a lokální pokles kvality vlnové délky.

(79) Francouzské orgány dále poukazují na nedostatky, které ovlivňují provozní a investiční rozhodnutí, jakož i trh s elektřinou ve Francii a v Bretani: jedná se o neexistenci systému měření umožňujícího řízení spotřeby v reálném čase, o nedostatek diferencovaných cenových zón umožňujících odrážet omezení v síti, o nedostatečné cenové signály schopné podpořit diverzifikaci dodávek elektrické energie od soukromých investorů a o nebezpečí, která by mohla mít dopad na podmínky financování soukromých investic. Zavedení tržní zóny v Bretani by navíc podle francouzských orgánů nedodržovalo běžné tržní podmínky, protože by nedocházelo k vysílání konkrétních cenových signálů pro soukromé investory v oblastech, kde jsou požadavky na napětí nejvýznamnější.

(80) Francie uvádí, že povinnost zákazu diskriminace je dodržována, protože by se podle francouzských orgánů netýkala technologií, ale podniků.

(81) Pokud jde o dimenzování kapacity, francouzské orgány konstatují, že nedostatek kapacity se dále prohloubí v důsledku předpokládaného ukončení činnosti spalovacích turbín v Brennilis a Dirinonu (320 MW) a rovněž omezení kapacity v lokalitě Cordemais (1 400 MW pro oba bloky) z důvodů ochrany životního prostředí. Tento deficit je v období 2017–2020 odhadován na 200 MW až 600 MW. K jejich uzavření s jistotou dojde nejpozději v roce 2023.

(82) Francouzské orgány se domnívají, že výzva k podávání nabídek neovlivní investiční rozhodnutí týkající se ostatních technologií vzhledem k tomu, že toto opatření je určeno pouze k vyrovnání dodatečných nákladů specifických pro použitou technologii (zejména posílení plynárenských sítí), jakož i omezení vyplývajících z doby trvání výstavby, která se ostatních technologií netýkají.

(83) Ze stejných důvodů Francie zdůrazňuje, že výzva k podávání nabídek neposiluje tzv. missing money u ostatních kapacit vzhledem k tomu, že jejím cílem je pouze kompenzace dodatečných nákladů souvisejících s použitou technologií (plynová turbína s kombinovaným cyklem). Kromě toho vzhledem k uzavření čtyř elektráren se spalovacími turbínami v horizontu roku 2023 bude dopad na missing money omezen v důsledku toho, že bude uvedena do provozu nová elektrárna s plynovou turbínou s kombinovaným cyklem v Landivisiau.

(84) Na rozdíl od 76. bodu rozhodnutí o zahájení řízení se Francie domnívá, že toto opatření není diskriminační. Připustila, že toto opatření není technologicky neutrální, protože výběrové řízení vyžaduje použití technologie plynové turbíny s kombinovaným cyklem. Podle názoru Francie však dodržování povinnosti nediskriminace uvedené ve směrnici 2009/72/ES neznamená zákaz výběru určité technologie zejména v rámci výběrového řízení na výrobní kapacitu, pokud všechny společnosti mají možnost přístupu k této technologii.

(85) A konečně, investice do posílení plynárenské sítě usnadní zavádění dodatečných prostředků fungujících na zemní plyn.

5.1.1.2. Třetí a čtvrté kritérium: přiměřenost a volba kandidáta s co nejnižšími náklady

(86) Podle francouzských orgánů by za prvé zavedení mechanismu zpětného získání snížilo předpokládané příjmy, které očekávají kandidáti za prodej elektřiny na trhu, a automaticky by je vedlo k tomu, aby požadovali vyšší příplatek. Za druhé, orgány zdůrazňují, že vzhledem k silné korelaci mezi produkty a náklady na plyn u technologie výroby elektřiny pomocí plynové turbíny s kombinovaným cyklem je IRR projektu poměrně nepružná vůči změnám obratu. A konečně francouzské orgány uvedly praktické důvody: bylo by obtížné zavést tento mechanismus zpětně a jeho zavedení by mohlo způsobit právní nejistotu.

(87) Za druhé se francouzské orgány domnívají, že počet vhodných lokalit, kde by kandidáti mohli působit, je dostatečně vysoký na to, aby žádného z kandidátů nevylučoval. Způsobilá oblast má dle odhadu rozlohu 2 000 km2 až 4 000 km2 volných pozemků, přičemž na výstavbu zařízení s plynovou turbínou s kombinovaným cyklem je zapotřebí jen 15 hektarů. Kandidáti si mohli vybrat rovněž jiné lokality a požádat o změnu místního urbanistického plánu ve lhůtách slučitelných se lhůtami stanovenými ve výzvě k podávání nabídek. Podle francouzských orgánů nebylo tedy žádnému kandidátovi zabráněno zúčastnit se výzvy k podávání nabídek v důsledku toho, že by neměl k dispozici příslušnou lokalitu.

(88) Francie relativizuje úlohu environmentálních kritérií při výběru vítězného účastníka vzhledem k rozmanitosti možných opatření, která by tento kandidát mohl použít pro získání uspokojivého hodnocení environmentálního kritéria. Poukazují rovněž na to, že všechny tři žádosti předložené Energetické regulační komisi získaly při hodnocení tohoto environmentálního kritéria stejný počet bodů.

(89) Pokud jde o potenciálně diskriminační charakter volby technologie, orgány poukazují především na skutečnost, že se jedná o technologii, která je v Evropě rozšířena, a na její dostupnost. Francouzské orgány následně zdůrazňují, že s ohledem na vzájemnou podobnost zvažovaných technologií (plynová turbína s otevřeným cyklem (21), plynová turbína s kombinovaným cyklem, spalovací turbína) neexistuje žádný kandidát, který by se specializoval výlučně na plynovou technologii, a který by se mohl tímto opatřením cítit diskriminován. Dodržování technologické neutrality by tedy nemělo být zpochybněno.

5.1.2. Slučitelnost s pokyny

5.1.2.1. Společný zájem

(90) Francouzské orgány připomínají, že hlavním cílem opatření je zabezpečit dodávky elektřiny v Bretani prostřednictvím dvou typů opatření: zajištění rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na jedné straně a zaručení stálého napětí v elektrické síti na straně druhé.

(91) Francouzské orgány upřesňují, že rovnováha mezi nabídkou a poptávkou bude zajištěna opatřením, které přispěje ke zvýšení výrobních kapacit, přičemž ty musí být využitelné ve špičce spotřeby, a to zejména v západní části regionu (zajištění přiměřenosti nabídky vůči poptávce po jalovém odběru).

(92) Francouzské orgány konečně poznamenávají, že skutečnost, že v minulosti nebylo konstatováno žádné přerušení dodávek elektřiny, není důvodem k tomu, aby nebylo přijato žádné opatření proti potenciálním a skutečně zjištěným hrozbám.

5.1.2.2. Nezbytnost

(93) Francouzské orgány za prvé odůvodňují nezbytnost tohoto opatření na základě kvantifikovaných údajů. V případě ukončení provozu čtyř spalovacích turbín v zařízeních Brennelis a Dirinon a naftových sekcí v zařízení Cordemais lze odhadnout zbytkový deficit kapacity v období 2017–2020 na 200 až 600 MW za rok. Tyto elektrárny budou uzavřeny nejpozději do roku 2023.

(94) Za druhé Francie odůvodňuje nezbytnost tohoto opatření selháními trhu, o nichž svědčí zejména neexistence investic v Bretani navzdory tomu, že jsou z hlediska územně správního celku potřebné.

(95) Za třetí se francouzské orgány domnívají, že tato nezbytnost nezakládá nutnost vytvoření cenové zóny v Bretani. Především platí, že pokud by tato zóna zahrnovala celou Bretaň, neumožňovalo by to splnit cíl stability napětí přímo uvnitř této zóny. Pokud by tato zóna byla omezena jen na západ Bretaně, nevysílala by vzhledem k tomu, že nedochází k přetížení sítě při přenosu elektřiny do zbývajících částí Bretaně, dostatečné cenové signály, které by tuto investici ospravedlňovaly. Tato zóna je totiž podle Francie z důvodu své nevelké rozlohy jen málo atraktivní pro malé dodavatele. Neexistuje žádná jistota, že by taková cenová zóna odhalila skutečnou hodnotu výrobního prostředku v Bretani a že by vedla k investicím do této oblasti vzhledem k nízkému výskytu přetížení sítě. Není rovněž v žádném případě jisté, zda by tato investice byla provedena za nejmenších nákladů pro územně správní celek v porovnání s přesně nastavenou výzvou k podávání nabídek. A konečně orgány zdůrazňují náklady na vytvoření zvláštní cenové zóny v Bretani: nezbytné úpravy velkoobchodních trhů, přidělování přepravních práv, uzpůsobení tarifů (22) tak, aby nedošlo ke znevýhodnění spotřebitelů v Bretani. A konečně prováděcí lhůty by nemusely odpovídat potřebám zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny v rámci systému v Bretani, které by byly krátkodobějšího charakteru.

(96) Za čtvrté, francouzské orgány konstatují, že výroba elektřiny v Bretani pochází především z obnovitelných zdrojů díky větrným elektrárnám. Řízení nepravidelné dostupnosti energie tedy představuje v Bretani vzrůstající problém vyžadující stále větší dostupnost flexibilních zdrojů, jako je například plynová turbína s kombinovaným cyklem v elektrárně Landivisiau.

(97) Za páté, vybudování výrobního prostředku v Bretani by mohlo být přínosem pro všechny francouzské spotřebitele mimo období přetížení sítě, neboť by omezilo riziko výpadku napětí, a tak by přispělo ke snížení ztrát ve vedení a ke zvýšení celkové úrovně přiměřenosti kapacit.

(98) Za šesté se Francie domnívá, že nezbytnost tohoto opatření je podpořena potřebou předejít výpadku napětí v celé Bretani, kterému by nemohlo zabránit samotné vytvoření elektrického vedení.

(99) A konečně francouzské orgány zdůrazňují, že s ohledem na ukončení provozu spalovacích turbín v lokalitách Brennilis a Dirinon bude odchylka tepelného výkonu v daném regionu nízká, tj. v řádu 100 MW. V této souvislosti bude dopad na missing money jen velmi nízký.

5.1.2.3. Vhodnost

(100) Pokud jde o odměnu, francouzské orgány se domnívají, že je vhodná, protože se jedná o odměnu za kapacitu, která proto nepředstavuje žádnou motivaci k výrobě.

(101) Rozdělení tarifní zóny vhodné není zejména s ohledem na zajištění zachování napětí, jak je uvedeno v 95. bodě odůvodnění.

(102) Francouzské orgány sice nezpochybňují, že oznámené opatření je selektivní, přesto se však domnívají, že zvolená technologie má na jedné straně nejlepší předpoklady k tomu, aby naplnila identifikovanou potřebu, a že by tedy byla zvolena v rámci technologicky neutrální výzvy k podávání nabídek, ale že na straně druhé toto opatření nenahrazuje vyvážený a spravedlivý rozvoj všech technologií nezbytných pro zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny včetně snižování odběru, propojovacích vedení a skladování.

(103) Výkon 450 MW je navíc podle názoru Francie odůvodněn kritériem nedostatku kapacity ve špičkách spotřeby (např. prognózy RTE z roku 2012).

(104) Vhodnost této technologie je následně dokládána technickými vlastnostmi nezbytnými ke splnění zvláštních potřeb: lhůta pro mobilizaci maximálně do patnácti hodin (zařízení v klidovém stavu), nebo dvě hodiny (zařízení v provozu); minimální doba trvání vyrovnávacích nabídek nižší nebo rovna třem hodinám (za provozu) nebo osmi hodinám (z klidového stavu). Neexistuje žádné omezení maximální lhůty pro aktivaci vyrovnávacích nabídek. Francouzské orgány tvrdí, že ostatní technologie (turbína s otevřeným cyklem, spalovací turbína) ani snižování odběru nejsou schopny na tyto technické požadavky uspokojivě reagovat.

(105) Podle francouzských orgánů nelze Francii vytýkat, že ve výzvě k podávání nabídek nezohlednila jiné technologie než ty, které využívají plynovou turbínu s kombinovaným cyklem (23). Francouzské orgány se dovolávají článku 194 SFEU, který stanoví, že opatření přijatá Evropskou unií nemohou mít vliv na právo členského státu určovat základní skladbu svého zásobování energií: řešení pomocí plynové elektrárny spadá do kompetence jednotlivých států a nemůže být důvodem neslučitelnosti daného opatření.

(106) Pokud jde o snižování odběru, francouzské orgány se domnívají, že jedním z cílů tohoto opatření je udržení lokálního napětí, které lze zajistit pouze lokální injekcí elektrické energie a nelze ho dosáhnout pomocí kapacit snižování odběru.

(107) Ostatní technologie by nebylo možno zvolit, aniž by byl požadován vyšší příplatek.

(108) Technologie plynové turbíny s kombinovaným cyklem je odůvodněna vysokým počtem hodin využívání za účelem udržení úrovně napětí. Spalovací turbíny jsou konkurenceschopné jen po dobu přibližně stovky hodin. Využití této technologie ospravedlňují rovněž potřeby v oblasti dodávek plynu: spalovací turbína by potřebovala o 50 % plynu více. Plynová turbína s otevřeným cyklem je sice méně nákladná než plynová turbína s kombinovaným cyklem, avšak vysoké náklady na zásobování plynem ospravedlňují využití zařízení s vyšší účinností.

(109) Technologie snižování odběru není kompatibilní s potřebou provozu v trvání několika tisíc hodin. Neumožňuje ani zajišťovat potřebu výroby. Totéž platí i pro výrobní jednotky obnovitelné energie, které fungují nepravidelně vzhledem k „neregulovatelné“ povaze této výroby. Investiční náklady na decentralizované technologie skladování jsou příliš vysoké, než aby mohly konkurovat plynové turbíně s kombinovaným cyklem. Nové propojovací vedení by nestačilo konkurovat technologii využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem z důvodu problematické stability napětí.

(110) Větrné a solární elektrárny by byly navíc příliš kolísavé na to, aby mohly nabídnout závazek dostupnosti za konkurenceschopné ceny. Stávající vodní elektrárny mají rovněž kolísavý výkon. Stávající kapacity výroby tepla z obnovitelných zdrojů již obdržely veřejnou podporu a nebyly by způsobilé k účasti na výzvě k podávání nabídek. Tepelné elektrárny na fosilní paliva by zase do roku 2023 vyžadovaly značné investice. Podle francouzských orgánů tyto argumenty zdůrazňují vhodnost použité technologie.

5.1.2.4. Přiměřenost

(111) Francie zdůrazňuje, že ziskovost tohoto projektu, měřená na základě IRR [5–10] %, se nachází na dolní hranici rozpětí v porovnání se ziskovostí vyžadovanou investory pro tento typ projektu.

(112) Francouzské orgány v této souvislosti uvedly, že zavedení mechanismu zpětného získání je příliš opožděné a že by vedlo k poklesu příjmů, který by se promítl v požadavku vyššího příplatku, takže jeho dopad na ziskovost projektu by byl neutralizován.

(113) Z těchto důvodů se Francie domnívá, že toto opatření je přiměřené.

5.1.2.5. Narušení hospodářské soutěže

(114) Podle Francie toto opatření nesnižuje motivaci k investicím do propojovacích kapacit, a to zejména mezi Francií a Irskem.

(115) Kromě toho neexistuje riziko, že by toto opatření posílilo dominantní postavení EDF. Vítězný účastník bude totiž mít spíše zájem uvádět elektřinu na trh sám. Prodej elektřiny společnosti EDF s diskontní sazbou 5 %, uvedený v 53. bodě odůvodnění, je méně výhodný než prodej za 100 % tržní ceny. Jedná se tedy o možnost, která je sice z právního hlediska možná, ale z hlediska ekonomického není dostatečně odůvodněná.

5.2. Odpověď na připomínky zúčastněných stran

5.2.1. Nezbytnost opatření

(116) Francouzské orgány se domnívají, že zpochybnění tohoto projektu několika zúčastněnými stranami z důvodu nižšího růstu spotřeby není opodstatněné. Poukazují totiž na to, že spotřeba elektrické energie v Bretani v letech 2006 až 2014 vzrostla o 9,9 %, přičemž průměrný nárůst ve Francii činil pouze 2,9 %. Francouzské orgány také citují studii, podle níž je Bretaň údajně třetím nejdynamičtějším francouzským regionem z hlediska zvyšování spotřeby elektrické energie (24).

(117) Francouzské orgány navíc připomínají, že zvláštní struktura spotřeby elektrické energie v daném regionu, jejíž nejvýznamnější část připadá na bytový a terciární sektor, s sebou nese větší citlivost regionální spotřeby na extrémně chladné počasí. Podíl Bretaně na růstu poptávky v době špičky spotřeby tak činí 6,3 %, avšak její podíl na roční spotřebě elektřiny činí jen 4,4 %.

(118) Pomalejší hospodářský růst a zvyšování energetické účinnosti v důsledku vývoje regulačního prostředí omezují růst poptávky, který se poprvé stabilizoval v roce 2014. Naproti tomu vývoj počtu domácností v důsledku dynamické demografie, vývoj životního stylu v důsledku rozvoje informačních a komunikačních technologií a počátek rozšiřování elektrických vozidel a rozvoje parku tepelných čerpadel působí jako stimulace poptávky. Rovněž nejnovější prognózy zvýšené spotřeby elektrické energie v Bretani jsou podle francouzských orgánů i nadále vyšší, než je celostátní průměr.

(119) A konečně francouzské orgány uvádějí, že srovnání mezi prognózami PEB a skutečnou spotřebou se musí týkat stejné oblasti. Prognózy uvedené ve smlouvě PEB tedy zahrnovaly i spotřebu související se síťovými ztrátami, kterou sdružení, která Komisi odpověděla na základě provedených srovnání, systematicky nezohlednila. Francouzské orgány se domnívají, že tato chyba vede k zavádějící interpretaci uvedených údajů. Kromě toho se domnívají, že řada sdružení vychází z chybných hodnocení, zejména pokud jde o dostupnost kolísavých zdrojů energie, a že tato hodnocení nemohou nahradit hodnocení vypracovaná společností RTE.

5.2.2. Zákonnost financování uvedeného opatření

(120) Některé zúčastněné strany se domnívají, jak bylo uvedeno ve druhém odstavci 68. bodu odůvodnění, že financování tohoto opatření by bylo protiprávní, a to zejména proto, že poplatek CSPE by se týkal výlučně financování obnovitelných zdrojů energie.

(121) Francouzské orgány toto tvrzení popírají. A sice: a) Právním základem pro tuto výzvu k podávání nabídek je víceleté plánování investic z roku 2009, které identifikuje rizika pro zabezpečení dodávek elektřiny v Bretani a v němž se zdůrazňuje, že je nutné v tomto regionu zavést zařízení na klasickou výrobu energie. b) Článek L. 311-10 energetického kodexu stanoví, že výzvy k podávání nabídek lze zveřejnit, „pokud výrobní kapacity neodpovídají cílům víceletého investičního programu, zejména těm, které se týkají výrobních technologií a zeměpisného umístění zařízení.“ V případě této výzvy k podávání nabídek se jedná právě o tuto situaci. c) A konečně odstavec 1 článku L. 121-7 energetického kodexu stanoví, že náklady na úkoly veřejné služby zahrnují „dodatečné náklady vzniklé případným prováděním článků L. 311-10 až L. 311-13-5.“ Z výše uvedených textů vyplývá, že financování výzev k podávání nabídek zveřejněných na základě článku L. 311-10 energetického kodexu by se mohlo uskutečnit i z titulu kompenzace nákladů přičitatelných úkolům veřejné služby, a to i když se nejedná o energii z obnovitelných zdrojů.

(122) A konečně podle názoru francouzských orgánů reforma CSPE provedená koncem roku 2015 tyto údaje nijak nezměnila. Financování tohoto opatření bude provedeno z rozpočtových prostředků.

5.2.3. Účinek na hospodářskou soutěž

(123) Jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, ENGIE se domnívá, že výzva k podávání nabídek povede k posílení dominantního postavení skupiny EDF z toho důvodu, že by se jednalo o jediného výrobce, který by se mohl vyhnout „zakonzervování“ svých zařízení navzdory nevyhnutelnému poklesu jejich budoucí ziskovosti. Francouzské orgány se naopak domnívají, že vstup nového aktéra na výrobní trh přispěje k rozvoji hospodářské soutěže.

5.2.4. Transparentní postup – Veřejná konzultace

5.2.4.1. Existence veřejné debaty

(124) Některé zúčastněné strany nepovažovaly veřejnou debatu týkající se tohoto projektu za dostatečnou. Francouzské orgány se naopak domnívají, že postup této veřejné debaty je uspokojivý. Z toho vyplývá, že: 1) tento projekt byl schválen formou nařízení prefekta, kterým se ustanovují pravidla, jež musí provozovatel dodržovat za účelem ochrany životního prostředí v souladu s hlavou 1 části V zákona o životním prostředí, týkající se vyhrazených zařízení na ochranu životního prostředí; 2) tento projekt byl předmětem průzkumu veřejného mínění, který se konal mezi 15. zářím 2014 a 31. říjnem 2014 za podmínek uvedených v nařízení prefekta ze dne 18. srpna 2014. V závěrech tohoto průzkumu veřejného mínění se zdůrazňuje, že informovanost veřejnosti byla dostatečná a umožňovala její skutečné zapojení. Francouzské orgány rovněž připomínají, že skutečnost, že většina obdržených reakcí byla negativní, nezpochybňuje odůvodněné rozhodnutí vyšetřovací komise; 3) francouzské orgány rovněž připomněly, že tato debata probíhala na místní a regionální úrovni a že zapojení veřejnosti umožnilo nejen veřejnost informovat, ale rovněž sestavit pracovní skupiny sestávající ze sdružení, která byla příznivci nebo odpůrci projektu.

5.2.4.2. Předmět příplatku

(125) Francouzské orgány se domnívají, že tvrzení jedné ze zúčastněných stran, podle kterého výzva k podávání nabídek nebyla transparentní, protože účel příplatku nebyl jasně definován, není opodstatněné.

(126) Tato strana tvrdí, že přestože byl příplatek určen výhradně k pokrytí dodatečných nákladů spojených s umístěním zařízení, přepravou plynu a plánovaným datem uvedení do provozu, někteří kandidáti údajně ve své nabídce požadovali další doplatek, který by kompenzoval nedostatečnou ziskovost elektrárny. Takový doplatek by nebyl v souladu se zadávací dokumentací a znamenal by narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke stávajícímu parku kombinovaných cyklů, a tudíž by způsobil újmu.

(127) Francouzské orgány připomněly, že vítězný kandidát nemůže obdržet jinou úhradu než částku navrhovaného příplatku. Jakákoli nabídka, která by vyžadovala další platbu kromě fixního příplatku, jehož účel je beze zbytku popsán v zadávací dokumentaci, by nevyhovovala zadání. Nelze tedy předpokládat žádnou dodatečnou platbu („doplatek“), a tím méně ji zohlednit při posuzování kritéria příplatku. Tento bod připomněla komise CRE v odpovědi na otázku jednoho z kandidátů vznesenou v rámci výzvy k podávání nabídek.

(128) Podle francouzských orgánů výklad tohoto bodu navíc nezpůsoboval kandidátům, kteří podali nabídku, žádné obtíže. Tito kandidáti byli schopni začlenit dodatečné náklady související s uvedením zařízení do provozu ve zhoršené ekonomické situaci do výše navrhovaného příplatku.

6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ

6.1. Existence podpory

(129) Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU vymezuje státní podpory jako „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy“.

(130) Z předchozího bodu odůvodnění vyplývá, že aby bylo možno opatření označit za státní podporu, předpokládá se, že budou současně splněny následující tři podmínky: a) opatření musí být přičitatelné státu a být financováno ze státních prostředků, b) opatření poskytuje selektivní výhodu, která by mohla zvýhodnit určité podniky nebo výrobu určitého zboží; c) dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

6.1.1. Opatření přičitatelné státu a poskytované ze státních prostředků

(131) Aby mohlo být finanční opatření považováno za státní podporu, musí být přičitatelné danému členskému státu a musí být přímo nebo nepřímo poskytováno ze státních prostředků.

(132) V tomto případě se předpokládá, že odměna vyplacená společnosti CEB se promítne do maloobchodních cen elektřiny prostřednictvím poplatku CSPE (viz 42. bod odůvodnění).

(133) Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, dospěla Komise k závěru, že poplatek CSPE je financován ze státních prostředků, protože se jedná o „příspěvek uložený státem, který je vybírán a spravován subjektem, který určil stát za účelem správy režimu podpor v souladu s pravidly stanovenými tímto státem“. Podle rozhodnutí Soudního dvora (25) lze finanční prostředky pocházející z povinných příspěvků uložených právními předpisy členského státu, které jsou spravované a rozdělované v souladu s těmito právními předpisy, považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, i když jsou spravovány veřejnými nebo soukromými subjekty, které jsou od veřejné moci oddělené (26).

(134) A konečně je toto opatření přičitatelné státu, neboť oznámení o výzvě k podávání nabídek zveřejnil ministr energetiky, který také provedl volbu kandidáta.

6.1.2. Hospodářské zvýhodnění

(135) Aby se jednalo o podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí dané opatření představovat pro podnik-příjemce zvýhodnění, což znamená, že by daný podnik tuto výhodu za běžných tržních podmínek (tj. bez zásahu státu) nezískal.

(136) Francouzské orgány se domnívají, že toto opatření nepředstavuje hospodářské zvýhodnění, neboť splňuje všechna kritéria stanovená v rozsudku Altmark (27). Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tomto posouzení, konkrétně pokud jde o určení, zda bylo splněno první z uvedených kritérií.

(137) Je třeba posoudit s ohledem na rozsudek ve věci Altmark (27), zda dotčené opatření představuje zvýhodnění společnosti CEB.

(138) V rozsudku Altmark Soudní dvůr rozhodl, že „jestliže má být státní zásah považován za vyrovnání představující protihodnotu plnění uskutečněných podniky-příjemci za účelem plnění povinností veřejné služby, takže tyto podniky ve skutečnosti nejsou finančně zvýhodněny, a účinkem uvedeného zásahu tedy není poskytnout těmto podnikům výhodnější soutěžní postavení oproti konkurenčním podnikům, nespadá takový zásah do působnosti čl. 92 odst. 1 Smlouvy“ (28).

(139) Připomínáme, že francouzské orgány se domnívají, že toto opatření nepředstavuje hospodářské zvýhodnění, neboť splňuje všechna kritéria stanovená v rozsudku Altmark.

(140) Podle Soudního dvora (29) totiž platí, že aby vyrovnání za veřejnou službu nebylo kvalifikováno jako státní podpora, musí být splněna všechna čtyři následující kumulativní kritéria: 1) podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním závazku veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány; 2) parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; 3) vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený; a 4) není-li výběr podniku pověřeného plněním povinností veřejné služby učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený prostředky potřebnými k tomu, aby mohl uspokojit požadavky veřejné služby, vynaložil se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

(141) Pokud jde o první z těchto kritérií, lze sice připustit, že členské státy mají široké rozhodovací pravomoci při určování toho, které služby lze označit za povinnosti veřejné služby (30), Soudní dvůr však nedávno připomněl (31), že pokud existují zvláštní pravidla Unie, která stanoví rámec pro vymezení obsahu a oblasti působnosti SOHZ, zavazují tato pravidla posouzení členských států v souladu s bodem 46 sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. Cílem těchto pravidel je obecně harmonizace právních předpisů za účelem odstranění překážek volnému pohybu a volnému poskytování služeb. Skutečnost, že jsou přijata na základě jiných ustanovení Smlouvy, než jsou ustanovení, která se týkají přezkumu státních podpor, a že jejich primárním cílem je vytvoření vnitřního trhu, v ničem neomezuje jejich relevanci s ohledem na první z kritérií Altmark.

(142) S ohledem na připomínky zúčastněných stran a na odpovědi poskytnuté Francií (oddíl 5) se Komise domnívá, že toto opatření nesplňuje první kritérium rozsudku ve věci Altmark týkající se kvalifikace závazku veřejné služby („ZVS“) konkrétně v odvětví energetiky, a to ze dvou důvodů.

(143) Za prvé, jak již Komise vysvětlila (32), není vhodné označit za závazek veřejné služby činnost, která je na trhu již uspokojivým způsobem poskytována nebo by mohla být poskytována. V této analýze je nutno zohlednit i možná zlepšení fungování trhu, která mohou provést členské státy. Pokud jsou takové změny možné, není totiž vhodné označit danou činnost za závazek veřejné služby. V tomto případě však lze trh považovat za nefunkční vzhledem k tomu, že nevysílá dostatečné cenové signály, které by umožňovaly provést investici na lokální úrovni. To je zejména případ krátkodobých trhů, jako jsou například vyrovnávací trhy, jejichž vyrovnávací mechanismy v době zahájení projektu dosud nevysílají dostatečný lokální cenový signál.

(144) Za druhé, existence diskriminace v oblasti technologií neumožňuje danou službu označit za závazek veřejné služby. V projednávaném případě stanoví čl. 3 odst. 2 směrnice o elektřině (33) konkrétní podmínky týkající se schopnosti členských států plnit závazky veřejné služby v liberalizovaném odvětví elektřiny. Ustanovení čl. 3 odst. 2 omezují zejména možnosti členských států v oblasti plnění závazků veřejné služby v odvětví energetiky na konkrétní cíle (34): členské státy mohou „uložit z důvodů obecného hospodářského zájmu podnikům působícím v elektroenergetice povinnosti veřejné služby, které se mohou týkat bezpečnosti, včetně zabezpečení dodávek, pravidelnosti, kvality a cen dodávek, jakož i ochrany životního prostředí, včetně energetické účinnosti, energie z obnovitelných zdrojů a ochrany klimatu.“ Tentýž čl. 3 odst. 2 dále stanoví, že ZVS v odvětví energetiky musí být „jasně vymezené, transparentní, nediskriminační a ověřitelné a musí zaručovat rovnost přístupu pro elektroenergetické podniky Společenství k spotřebitelům v jednotlivých členských státech.“

(145) Komise se domnívá, že kritérium nediskriminace, posuzované v rámci existence závazku veřejné služby, musí být vykládáno restriktivně. Oznámení předložené Francií uvádí, že výzva k podávání nabídek se týká výstavby a provozu zařízení na výrobu elektřiny, a zmiňuje se výhradně o technologii s kombinovaným cyklem (35). Jinými slovy, výzva k podávání nabídek byla omezena na jedinou technologii (tj. plynová turbína s kombinovaným cyklem) a vylučovala zejména konvenční technologie využívající plynové turbíny s otevřeným cyklem nebo spalovací turbíny, které by byly rovněž schopny poskytovat služby požadované od elektrárny-příjemce.

(146) Jak již bylo vysvětleno v 84. a 89. bodě odůvodnění, francouzské orgány se domnívají, že skutečnost, že toto opatření není technologicky neutrální, nepředstavuje diskriminaci ve smyslu čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/72/ES, neboť všechny uvedené podniky mají přístup k technologii plynové turbíny s kombinovaným cyklem stejně jako ke všem konvenčním technologiím. Podpůrná opatření však musí být koncipována tak, aby se na nich mohly podílet všechny výrobní kapacity, které mohou účinně přispět k vyřešení problému přiměřenosti výroby, a zejména aby umožňovala účast výrobců používajících odlišné technologie. Proto argument Francie, podle kterého by všechny společnosti mohly získat přístup k technologii plynové turbíny s kombinovaným cyklem, neumožňuje vyloučit diskriminační povahu tohoto opatření.

(147) Komise dále konstatuje, že cílem výzvy k podávání nabídek bylo zvýšit úroveň výroby elektrické energie v regionu za účelem zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny navzdory plánovanému uzavření několika výrobních zařízení a vyřešit opakující se problém s napětím v Bretani. Ke splnění tohoto dvojího cíle uváděla zadávací dokumentace výčet několika požadavků, jež by měla elektrárna, která bude budoucím příjemcem, splňovat. Musí mít aktivní výkon přibližně 450 MW (+/– 10 %), nacházet se v západní části Bretaně a musí být po celou dobu k dispozici tak, aby umožňovala mobilizaci ze strany RTE prostřednictvím vyrovnávacího mechanismu. Ve vztahu k tomuto poslednímu požadavku zadávací dokumentace upřesňovala, že mobilizace elektrárny společností RTE by měla být možná ve lhůtě nepřesahující patnáct hodin, pokud je zařízení v klidu, a dvě hodiny, pokud je zařízení v provozu, že nesmí existovat omezení maximálních lhůt pro aktivaci vyrovnávacích nabídek a že by minimální lhůty pro vyrovnávací nabídky měly být nižší nebo rovny třem hodinám u zařízení v provozu a osmi hodinám u zařízení v klidu. Cílem těchto podmínek je zajistit reaktivitu a flexibilitu elektrárny, a tak se ujistit, že společnost RTE bude schopna mobilizovat elektrárnu za účelem řešení jednorázové a dočasné potřeby a zároveň zajistit udržení napětí a lokální rovnováhy. Francie v 107. a 108. bodě odůvodnění nepopírá, že tyto podmínky by mohly splňovat všechny konvenční elektrárny, tj. jak plynová turbína s kombinovaným cyklem, tak plynová turbína s otevřeným cyklem a spalovací turbína.

(148) Obdobně analýza přiměřenosti jednotlivých těchto technologií s ohledem na cíle výzvy k podávání nabídek vede k závěru, že všechny tři konvenční technologie (plynová turbína s kombinovaným cyklem, plynová turbína s otevřeným cyklem a spalovací turbína) by byly schopny uspokojit potřeby uváděné francouzskými orgány, i když za odlišných podmínek v oblasti účinnosti. Výzva k podávání nabídek však předpokládá pouze vybudování elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem. Komise proto dospěla k závěru, že výzva k podávání nabídek je diskriminační.

(149) Jak je však uvedeno v 144. bodě odůvodnění, závazek veřejné služby musí být bezpodmínečně nediskriminační. Zjištěná diskriminace ve vztahu k některým konvenčním technologiím tedy brání tomu, aby bylo toto opatření možno označit za závazek veřejné služby.

(150) Z tohoto důvodu nelze akceptovat argumentaci Francie uvedenou v 84. bodě odůvodnění, podle níž toto opatření nepředstavuje diskriminaci vůči jiným typům konvenčních technologií. Komise z toho tedy vyvodila závěr, že toto opatření nelze považovat za závazek veřejné služby. To znamená, že nebylo splněno první kritérium stanovené v judikatuře Altmark.

(151) Toto opatření tedy představuje zvýhodnění. Zvýhodněním ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je totiž jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek (tj. bez zásahu státu) nemohl získat. V projednávaném případě obdrží konsorcium příplatek, který není poskytován za běžných tržních podmínek, ale je důsledkem státní dotace. Proto lze toto opatření považovat za zvýhodnění vítězného účastníka výzvy k podávání nabídek.

(152) Za druhé, aby byla podpora považována za selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V daném případě je toto opatření poskytnuto výhradně vítěznému účastníkovi výzvy k podávání nabídek, a je tedy považováno za selektivní.

(153) Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že opatření poskytuje selektivní výhodu na základě čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.1.3. Vliv na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

(154) Veřejné podpory pro podniky mají ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy vliv na hospodářskou soutěž pouze tehdy, pokud „narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ a pouze pokud „ovlivňují obchod mezi členskými státy“. Má se za to, že opatření provedené státem narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud může posílit soutěžní postavení příjemce ve vztahu k ostatním podnikům, s nimiž soutěží (36). V praxi je za narušení ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU obecně považována situace, kdy stát poskytuje finanční zvýhodnění podniku v odvětví, kde existuje konkurence (37). V projednávaném případě je dané opatření takové povahy, že může posílit konkurenční postavení konsorcia CEB ve vztahu k ostatním podnikům tím, že mu umožní zvýšit kapacitu na výrobu elektřiny oproti zbytku konkurence.

(155) Veřejné podpory pro podniky představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, jen pokud „ovlivňují obchod mezi členskými státy“. Lze mít za to, že veřejné podpory mohou ovlivňovat obchod mezi členskými státy i tehdy, když není příjemce přímo zapojen do přeshraničního obchodu. Poměrně malá výše podpory nebo poměrně malá velikost podniku, který je příjemcem, mimoto předem nevylučují, že může být ovlivněn obchod mezi členskými státy (38). V projednávaném případě příjemce podpory získá výhodu, kterou nebudou moci získat jeho zahraniční konkurenti vzhledem k selektivitě této podpory.

(156) Kromě toho lze dopad podpory na hospodářskou soutěž, jakož i její účinek na obchod mezi členskými státy, charakterizovat, pokud toto opatření zvýhodňuje společnost působící v odvětví, které je předmětem liberalizace na evropské úrovni (39). V projednávaném případě bylo odvětví energetiky předmětem takové liberalizace.

(157) Opatření proto ovlivní hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

6.1.4. Závěr ohledně existence podpory

(158) Z výše uvedených důvodů zastává Komise nadále stanovisko, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.2. Zákonnost podpory

(159) Opatření nebylo dosud provedeno. Bude uhrazeno při uvedení elektrárny do provozu, počínaje dnem […]. Toto opatření tedy bude provedeno až po vydání tohoto rozhodnutí. Proto je nelze považovat za nezákonné.

6.3. Slučitelnost s vnitřním trhem

6.3.1. Zdůvodnění použitého analytického rámce

(160) Uvedenou službu nelze považovat za závazek veřejné služby, jak je objasněno v 144. až 147. bodě odůvodnění. Proto se na tento případ nevztahuje sdělení Komise o rámci pro SOHZ.

(161) Z tohoto důvodu posuzuje Komise slučitelnost tohoto opatření podle oddílu 3.9 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Body 19 až 34 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky definují přiměřenost výroby jako i) úroveň výroby, která je považována za přiměřenou k uspokojení poptávky v kterémkoli období v určitém členském státě, ii) stanovenou na základě běžného statistického ukazatele, který je používán organizacemi zásadního významu (například Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav („ENTSO-E“)).

(162) Pokud jde o první kritérium, Komise se domnívá, že toto opatření se týká také zavedení úrovně výroby dostačující k uspokojení poptávky v Bretani, a to jak z kvantitativního (viz 166. bod odůvodnění), tak z kvalitativního hlediska (viz 174. bod odůvodnění).

(163) Pokud jde o druhé kritérium, Komise se domnívá, že ukazatele, které dokládají přiměřenost reakce elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem, jsou uspokojivým způsobem objektivně zjištěny (viz 168. bod odůvodnění).

6.3.2. Cíl společného zájmu a nezbytnost

(164) Komise se domnívá, že toto opatření přispívá k dosažení cíle společného zájmu a že je nezbytné v souladu s oddíly 3.9.1 a 3.9.2 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky, pokud splňuje tyto podmínky: i) problém přiměřenosti výroby musí být identifikován pomocí kvantifikovatelného ukazatele a výsledky musí být v souladu s analýzou provedenou sítí ENTSO-E; ii) opatření musí přispívat k dosažení jasně definovaného cíle; iii) opatření musí být zaměřeno na povahu a příčiny tohoto problému a zejména na selhání trhu, které brání trhu poskytovat požadovanou úroveň kapacity; a iv) členský stát musí předem zvážit další možnosti, jak daný problém řešit.

(165) Problém přiměřenosti výrobních kapacit byl jasně identifikován a kvantifikován. Uzavření čtyř spalovacích turbín v zařízeních Brennelis a Dirinon a naftových sekcí v zařízení Cordemais, které je naplánováno na rok 2017 pro případ, že nedojde k investicím do kapacity, by vytvořilo zbytkový deficit kapacity za období 2017–2020 odhadovaný na 200 MW a 600 MW za rok, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I kdyby bylo naplánováno prodloužení životnosti těchto elektráren, jejich provoz by měl být ukončen nejpozději v roce 2023. V tomto ohledu poukazuje Komise na nízkou vlastní výrobu v Bretani s 13,3 % spotřeby v roce 2014, z čehož 11,8 % připadalo na energii z obnovitelných zdrojů, což svědčí o nepříliš významném podílu nepřerušované výroby. Tyto údaje vyvracejí argumenty některých zúčastněných stran (viz 55. bod odůvodnění). Naproti tomu však potvrzují argumenty těchto zúčastněných stran uvedené v 61., 63. a 81. bodě odůvodnění.

(166) Komise se dále domnívá, že riziko spojené s udržením napětí bylo francouzskými orgány uspokojivě objektivně potvrzeno. Společnost RTE totiž rozhodla o tom, že ve čtyřech etapách v průběhu roku 2012 zavede zvláštní nástroj boje proti všem incidentům souvisejícím s výpadkem napětí v Bretani. Tento nástroj spočívá v systému umožňujícím aktivovat odlehčení spotřeby, který je využíván v průběhu nejkritičtějších období.

(167) Potřeba tohoto opatření předložená francouzskými orgány je založena na kvantifikovaných údajích vyplývajících ze studií vypracovaných RTE v rámci její každoroční publikační činnosti (40).

(168) Použitá metoda je na jedné straně v souladu s metodou použitou v předběžné bilanci RTE. Tato metoda je založena na pravděpodobnostním přístupu, kdy se porovnává úroveň nabídky a poptávky na základě simulace fungování evropské energetické soustavy v hodinových intervalech v průběhu celého roku. Některé parametry, jako je například dostupnost parku, jsou založeny na referenčních parametrech ze studií provedených sítí ENTSO-E.

(169) Na druhé straně jsou poskytnuté údaje v podstatě založeny na informacích z této bilance dokládajících i) dynamiku spotřeby, která 2,7krát převyšuje vnitrostátní trend v průběhu období 2006–2012 (průměrný nárůst spotřeby v posledních šesti letech v Bretani činil 1,6 %), ii) spotřebu elektrické energie ve špičkách, která je navíc citlivá na klimatické podmínky a je vyšší než průměrná citlivost ve Francii, což lze vysvětlit zejména strukturou spotřeby v regionu, jehož významnou součást tvoří bytový a terciární sektor, iii) nedostatečné místní výrobní prostředky, protože výrobní prostředky, které se nacházejí v Bretani, poskytují pouze 13 % elektrické energie spotřebované v tomto regionu (viz 166. bod odůvodnění), a iv) zkvalitnění sítě, která částečně reagují na problém přiměřenosti. Nerovnováha mezi vyrobenou a spotřebovanou energií totiž oslabuje bezpečnost dodávek elektřiny v regionu, a zejména následující zranitelná místa: sever Bretaně, tj. větší část departementu Côtes d'Armor a rovněž města Saint-Malo a Dinard, jejichž zásobování by bylo přerušeno v případě nedostupnosti osy 44 kV Domloup – Plaine-Haute, a celý region Bretaň, který je vystaven riziku výpadku napětí v důsledku velké vzdálenosti mezi elektrárnami a místy spotřeby. Společnost RTE provedla řadu investic, mezi něž patřila v letech 2011 až 2013 především montáž vyrovnávacích prostředků rozmístěných po celém západním území daného regionu s celkovou kapacitou 1 150 MVAR (megavoltampérů reaktančních) s cílem zajistit úroveň výkonu potřebnou během chladných období. Podle společnosti RTE je nutno tyto vyrovnávací prostředky doplnit připojením plynové turbíny s kombinovaným cyklem v elektrárně Landivisiau, což obnoví bezpečnostní rezervu nezbytnou vzhledem k riziku výpadku napětí, a tak umožní vytvořit dostatečnou „záchrannou síť“ (41).

(170) Toto opatření pak sleduje jednoznačně stanovený cíl, který spočívá v reakci na selhání trhu, tj. na nedostatek investic v Bretani navzdory jejich potřebnosti, která má zabránit výpadku napětí v celém tomto regionu, jehož riziko nelze zmírnit pouhým zavedením elektrického vedení, jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění. Komise potvrzuje platnost argumentace, že region Bretaň trpí problémem missing money, který lze vysvětlit nedostatečným zvyšováním cen v porovnání s nedostatkem elektřiny v Bretani a nelze jej, jak je uvedeno v 101. a 95. bodě odůvodnění, zmírnit rozdělením tarifní zóny. Kromě toho ani kapacitní mechanismus neumožňuje reagovat na specifické potřeby tohoto regionu (viz 177. bod odůvodnění).

(171) Tyto důvody podle Komise uspokojivě vysvětlují absenci investic do nových kapacit bez finanční podpory z veřejných zdrojů.

(172) Cílem tohoto opatření je řešit příčiny zjištěného problému a zejména selhání trhu, které mu brání poskytovat požadovanou kapacitu, a to na dvou úrovních. Na jedné straně volba technologie využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem umožňuje reagovat zároveň na potřeby výkonu a na potřeby dostupnosti, které jsou uvedeny ve smlouvě PEB. Výroba elektřiny s cyklem kombinovaným se zemním plynem umožňuje zajistit bezpečnost dodávek elektřiny a pomáhá udržet elektrické napětí v dané oblasti. Tato otázka je blíže rozvinuta ve 104. a následujících bodech odůvodnění. Na druhé straně podíl nepřerušované výroby elektřiny dostupné v průběhu zimních špiček je velmi nízký, což představuje riziko.

(173) Pokud jde o zdůvodnění potřeby udržovat konstantní úroveň napětí, Komise bere na vědomí existenci elektrické nestability, kterou identifikovala společnost RTE na severu Bretaně. Území severní Bretaně je napájeno linkou s jediným okruhem o 400 kV a dvěma linkami o 225 kV na západ od lokality La Martyre. V případě přerušení vedení mezi Rennes a Saint-Brieuc by došlo k přetížení obou vedení o 225 kV, které by ještě zhoršily poklesy napětí v oblasti Rance. Tato situace by s sebou nesla riziko přerušení zásobování celé této oblasti, pokud by nedošlo k odlehčení spotřeby v oblasti severní Bretaně. Navíc je Bretaň v případě vysoké spotřeby v celé západní oblasti v důsledku nedostupnosti elektráren nebo poruch na sítích vystavena rizikům cíleného přerušení zásobování elektrickou energií, ale rovněž riziku celkového výpadku napětí v celém regionu.

(174) Jeden z členských států odůvodnil skutečnost, že nejsou využívány jiné technologie (např. energie z obnovitelných zdrojů) tím, že je možno využít snižování odběru, vytvoření cenové zóny nebo zavedení propojovacích vedení. Podle Komise by žádná z těchto možností nápravy sama o sobě nepostačovala na úplné vyřešení uvedených rizik a zejména rizik poklesu napětí, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.

(175) Pokud jde o odůvodnění toho, že není možné situaci řešit pouze pomocí propojovacího vedení, Komise uvádí, že situace Bretaně, která se nachází na samém konci vedení, není srovnatelná se situací ostatních francouzských regionů, které vykazují podobné vlastnosti (PACA, Franche Comté, Pays de la Loire, Korsika). Dodávky elektrické energie tam jsou zajištěny pomocí celé řady propojení s ostatními regiony. Stabilita napětí není problematická. Navíc se nenacházejí „na konci sítě“ jako Bretaň. Korsika má sice slabé propojení (42), avšak disponuje významnými kapacitami na svém území.

(176) Dne 8. listopadu 2016 schválila Komise francouzský projekt kapacitního mechanismu (43). Zapojení elektrárny do kapacitního mechanismu se předpokládá zejména prostřednictvím obnovení rovnováhy, které bude představovat pouze okrajovou část celkových příjmů elektrárny (asi 1,5 % celkových ročních příjmů); dopad tohoto mechanismu na celý projekt a jeho zohlednění při posuzování opatření jsou omezené. Do obchodního plánu není zahrnuta žádná účast v kapacitním mechanismu nad rámec obnovení rovnováhy. Pokud by k takové účasti došlo, byla by odměna získaná za tuto účast odečtena od částky příplatku.

(177) Komise navíc ve své závěrečné zprávě o šetření v oblasti kapacitních mechanismů (44) vyjádřila názor, že v případě lokálního problému s přiměřeností výrobní kapacity závisí volba kapacitního mechanismu na konkrétních vlastnostech příslušného trhu (45). V daném případě by existence lokální poptávky v Bretani nevyžadovala vytvoření nabídky umístěné přímo v Bretani. Francouzský trh s elektřinou totiž není schopen odhalit existující poptávku po kapacitě na lokální úrovni. Extrémně lokalizovaný charakter nedostatku kapacity nelze v současné době vyřešit pouze pomocí kapacitního mechanismu nově zavedeného ve Francii.

(178) Z těchto důvodů se Komise domnívá, že opatření, které slouží k dosažení cíle společného zájmu, kterým je zajištění bezpečnosti dodávek elektřiny, je ve Francii skutečně nezbytné.

6.3.3. Vhodnost podpory

(179) Oddíl 3.9.3 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky vyžaduje, aby toto opatření bylo vhodným nástrojem politiky, který přispívá k dosažení požadovaného cíle společného zájmu. Aby bylo považováno za vhodné, musí tedy splňovat následující podmínky: i) podpora musí kompenzovat výhradně službu dostupnosti kapacity; ii) podpora musí poskytovat odpovídající pobídky jak pro stávající, tak pro budoucí výrobce, jakož i pro účastníky využívající technologie, které lze využít jako náhradní, jako jsou například řešení umožňující přizpůsobit poptávku nebo skladování; a iii) podpora musí zohledňovat, do jaké míry by bylo možno řešit všechny případné problémy přiměřenosti výroby pomocí propojovacích kapacit.

(180) Komise za prvé konstatuje, že příplatek vylučuje jakoukoli odměnu za prodej elektřiny. Je totiž tvořen i) z jedné části hodnotou kapacity, která se rovná [50 000–60 000] EUR/MW/rok, a ze tří částí okolnostmi souvisejícími se zeměpisným umístěním projektu, tj.: ii) z jedné části dodatečnými náklady souvisejícími s přepravou plynu, které se rovnají [20 000–40 000] EUR/MW/rok, iii) z jedné části dodatečnými náklady souvisejícími s připojením ve výši 6 000 EUR/MW/rok, a iv) z jedné části dodatečnými náklady souvisejícími se zvláštními opatřeními v oblasti životního prostředí ve výši 2 000 EUR/MW/rok. Proto se příplatek týká odměny za kapacitu a vylučuje jakoukoli odměnu v souvislosti s prodejem elektřiny.

(181) Za druhé, přestože se Komise domnívá, že podpora byla udělena na základě diskriminačního zadávacího řízení (viz 145. bod odůvodnění), má za to, že je legitimní, že francouzské úřady zahájily výzvu k podávání nabídek, jíž se účastní pouze elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem. Toto omezení lze totiž vysvětlit konkrétní potřebou udržení napětí za uspokojivých podmínek z hlediska energetiky a životního prostředí. Plynové elektrárny způsobují nejmenší znečištění ze všech tepelných elektráren, tj. v porovnání s uhelnými elektrárnami a naftovými technologiemi (viz rovněž 102. bod odůvodnění). Volba elektrárny využívající plynovou turbínu s kombinovaným cyklem v porovnání s jinými typy plynových elektráren, a zejména s plynovou turbínou s otevřeným cyklem, je vhodnější z hlediska ochrany životního prostředí, protože se jedná o způsob výroby s vysokou energetickou účinností, který využívá pouze zemní plyn, tj. fosilní palivo s nejnižšími emisemi CO2, a přitom zároveň poskytuje nezbytnou flexibilitu a schopnost reagovat na zjištěná selhání trhu.

(182) Za třetí, opatření podpory bere v úvahu propojovací kapacity, ale tato možnost neumožňuje uspokojivě reagovat na potřebu udržení úrovně napětí. Budování propojení navíc vychází z dlouhodobé vize. Projekty propojení se již nacházejí ve fázi přípravy a jejich cílem je zvýšit propojovací kapacitu mezi Francií a Spojeným královstvím a mezi Bretaní a Irskem. Komise dále konstatuje, že toto opatření nevylučuje nárůst toků procházejících Bretaní v rámci vytváření propojovacích vedení.

(183) Určitá alternativní opatření navíc nejsou vhodným řešením: 1) Energie z obnovitelných zdrojů, které jsou mimoto zohledněny i v rámci PEB, samy o sobě nezaručují udržení napětí ani efektivní řízení odběru ve špičce, a tím méně, nacházejí-li se v tomto regionu situovaném na samém konci vedení. 2) Další zařízení na výrobu konvenční energie dosahují konce své životnosti a provoz výše uvedených spalovacích turbín v daném regionu bude od roku 2023 ukončen. Skutečnost, že znečišťují životní prostředí, uvedená v 81. bodě odůvodnění, brání tomu, aby bylo zvažováno další prodloužení jejich životnosti. 3) Úroveň investic do propojovacích vedení, která se v roce 2015 pohybovala v řádu 45 milionů EUR, přispěje ke kapacitním potřebám regionu jen nedostatečně. Komise konstatuje, že společnost RTE již na této síti provedla významné práce, které se však jeví jako nedostatečné z hlediska dosažení cíle zabezpečení dodávek energie. Jednalo se o následující opatření: posílení „bezpečnostní sítě“ v Bretani v letech 2011 až 2013, instalace transformátoru s řízeným posuvem fáze v lokalitě Brennilis (2015) a zdvojnásobení transformační kapacity 400/225 kV v lokalitě Plaine Haute (2015). Po roce 2017 však již transformátor s řízeným posuvem fáze v lokalitě Brennilis nebude dostačovat k zajištění dodávek elektřiny do severní Bretaně. Tento argument potvrzuje informace oznámené zúčastněnými stranami ve druhém odstavci 65. bodu odůvodnění. 4) Snižování odběru nepředstavuje přiměřený nástroj. Komise ovšem konstatuje, že byla posílena integrace snižování odběrů s jednotlivými vyrovnávacími mechanismy: na konci čtyřletého programu jsou všechny trhy (energie, rezervy, systémové služby) ode dne 1. července 2014 otevřeny pro snižování odběru. Snižování odběru však neumožňuje dosáhnout cíle tohoto opatření, kterým je jednak dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou po elektřině, jednak udržení napětí. 1) Pokud jde o rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou, snižování odběru skutečně umožňuje snížení nebo odložení spotřeby. Tento nástroj však není zacílen ze zeměpisného hlediska. Navíc je v současné době obtížné dostatečně mobilizovat kapacity snižování odběru s cílem reagovat na regionální nerovnováhu. Například experimentální program provedený společností RTE v Bretani, který je určen k mobilizaci místních nabídek snižování odběru, umožnil v období od 1. listopadu 2014 do 31. března 2015 mobilizovat 62 MW (46) v porovnání s odhadovaným zbývajícím deficitem ve výši 200 MW až 600 MW (166. bod odůvodnění). I kdyby byl zaveden mechanismus na úrovni Bretaně, ze své podstaty by neumožňoval reagovat na lokální problematiku udržení napětí tím, že by poskytl dostatečný výkon. 2) Pokud jde o udržení napětí, snižování odběru sice umožňuje zmírnit tlaky na poptávku v období špičky a omezit období maximální spotřeby bez nutnosti využití dodatečných zdrojů výroby, avšak neumožňuje udržení napětí, které dle francouzských orgánů vyžaduje lokální injekci elektřiny během období, která nelze pokrýt snížením odběru. Pro provedení této injekce je tedy nutné vytvoření nových kapacit.

(184) A konečně se Komise domnívá, že článek 194 SFEU, jehož se francouzské orgány dovolávají (viz 105. bod odůvodnění), je nezbavuje povinnosti dodržovat platné předpisy pro státní podpory, pokud jsou tyto podpory poskytovány výrobcům elektřiny.

(185) Z výše uvedených úvah vyplývá, že toto opatření je z hlediska splnění identifikovaného cíle společného zájmu přiměřené.

6.3.4. Motivační účinek

(186) Motivační účinek podpory se vyhodnotí na základě podmínek stanovených v oddíle 3.2.4 Pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. K takovému účinku dochází, pokud podpora přiměje příjemce, aby změnil své chování a zlepšil tak fungování trhu s energií, přičemž tuto změnu chování by bez podpory neprovedl.

(187) Komise konstatuje, že příplatek umožňuje investici do nových kapacit, která by se vzhledem k specifikům bretaňského trhu bez podpory neuskutečnila. Bez tohoto příplatku by tak tento projekt neumožňoval dostatečnou ziskovost (23. b