Úřední věstník L 069 , 08/03/2004 S. 0001 - 0085



Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 1. prosince 2003, kterými se mění obecné zásady ECB/2000/7 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (ECB/2003/16) (2004/202/ES) RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 105 odst. 2 první odrážku této smlouvy, s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 12 odst.1 a čl. 14 odst. 3 ve spojení s čl. 3 odst.1 první odrážkou, čl. 18 odst. 2 a čl. 20 prvním pododstavcem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje definování nástrojů a postupů, jež mají být využívány Eurosystémem, který je tvořen národními centrálními bankami členských států, jež přijaly euro (dále jen "zúčastněné členské státy"), a Evropskou centrální bankou (ECB) za účelem provádění této politiky jednotným způsobem ve všech zúčastněných členských státech. (2) ECB má pravomoc přijímat obecné zásady nezbytné k provádění jednotné měnové politiky Eurosystému a národní centrální banky jsou povinny v souladu s takovými obecnými zásadami jednat. (3) Je třeba řádně zohlednit nedávné změny týkající se vymezení a provádění jednotné měnové politiky Eurosystému a nahradit přílohu I platných obecných zásad o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému. (4) V souladu s čl. 12 odst. 1 a čl. 14 odst. 3 statutu tvoří obecné zásady ECB nedílnou součást práva Společenství, PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY: Článek 1 Zásady, nástroje, postupy a kritéria provádění jednotné měnové politiky Eurosystému Příloha I obecných zásad ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému [1], ve znění obecných zásad ECB/2002/2 [2], nazvaná "Jednotná měnová politika v eurozóně - Obecná dokumentace k nástrojům a postupům měnové politiky Eurosystému" se nahrazuje přílohou těchto obecných zásad nazvanou "Provádění měnové politiky v eurozóně - Obecná dokumentace k nástrojům a postupům měnové politiky Eurosystému". Článek 2 Ověření Národní centrální banky zašlou nejpozději do 16. ledna 2004 Evropské centrální bance podrobné informace o textech a prostředcích, jimiž hodlají dosáhnout souladu s těmito obecnými zásadami. Článek 3 Závěrečná ustanovení 1. Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám zúčastněných členských států. 2. Tyto obecné zásady vstupují v platnost druhým dnem po přijetí. Článek 1 se použije ode dne 8. března 2004. 3. Tyto obecné zásady budou zveřejněny v Ústředním věstníku Evropské unie. Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. prosince 2003. Za Radu guvernérů ECB prezident Jean-Claude Trichet [1] Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1. [2] Úř. věst. L 185, 15.7.2002, s. 1. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA PROVÁDĚNÍ MĚNOVÉ POLITIKY V EUROZÓNĚ Obecná dokumentace k nástrojům a postupům měnové politiky Eurosystému Únor 2004 OBSAH Úvod 1. Přehled rámce měnové politiky 1.1 Evropský systém centrálních bank 1.2 Cíle Eurosystému 1.3 Nástroje měnové politiky Eurosystému 1.3.1 Operace na volném trhu 1.3.2 Stálé facility 1.3.3 Minimální rezervy 1.4 Protistrany 1.5 Podkladová aktiva 1.6 Modifikace rámce měnové politiky 2. Způsobilé protistrany 2.1 Obecná kritéria způsobilosti 2.2 Výběr protistran pro rychlá nabídková řízení a dvoustranné operace 2.3 Sankce v případě nedodržování závazků protistranami 2.4 Dočasné nebo úplné vyloučení z důvodu obezřetnosti 3. Operace na volném trhu 3.1 Reverzní transakce 3.1.1 Obecně 3.1.2 Hlavní refinanční operace 3.1.3 Dlouhodobější refinanční operace 3.1.4 Operace jemného doladění 3.1.5 Strukturální reverzní operace 3.2 Přímé transakce 3.3 Vydávání dluhových cenných papírů ECB 3.4 Měnové swapy 3.5 Příjem termínovaných vkladů 4. Stálé facility 4.1 Mezní zápůjční facilita 4.2 Vkladová facilita 5. Postupy 5.1 Postupy nabídkových řízení 5.1.1 Obecně 5.1.2 Kalendář operací nabídkových řízení 5.1.3 Vyhlašování operací nabídkových řízení 5.1.4 Příprava protistran a podávání nabídek 5.1.5 Postupy přidělování 5.1.6 Vyhlašování výsledků nabídkového řízení 5.2 Postupy dvoustranných operací 5.3 Postupy vypořádávání 5.3.1 Obecně 5.3.2 Vypořádávání operací na volném trhu 5.3.3 Postupy na konci dne 6. Způsobilá aktiva 6.1 Obecně 6.2 Aktiva řádu 1 6.3 Aktiva řádu 2 6.4 Opatření ke kontrole rizika 6.4.1 Opatření ke kontrole rizika pro aktiva řádu 1 6.4.2 Opatření ke kontrole rizika pro aktiva řádu 2 6.5 Zásady oceňování podkladových aktiv 6.6 Přeshraniční využití způsobilých aktiv 6.6.1 Model korespondentské centrální banky 6.6.2 Spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry 7. Minimální rezervy 7.1 Obecně 7.2 Instituce podléhající povinnosti minimálních rezerv 7.3 Určování minimálních rezerv 7.4 Udržování rezerv 7.5 Oznamování, potvrzování a ověřování základu pro stanovení minimálních rezerv 7.6 Nedodržování povinností minimálních rezerv Příloha 1 Příklady operací a postupů měnové politiky Příloha 2 Slovníček pojmů Příloha 3 Výběr protistran pro intervenční měnové operace a měnové swapy pro účely měnové politiky Příloha 4 Zpravodajský systém pro měnovou a bankovní statistiku Evropské centrální banky Příloha 5 Webové stránky Eurosystému Příloha 6 Postupy a sankce uplatňované v případě nedodržování závazků protistranami 1 Obvyklý časový rámec operačních kroků pro standardní nabídková řízení 2 Obvyklý časový rámec operačních kroků pro rychlá nabídková řízení 3 Model korespondentské centrální banky 4 Spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry 1 Operace měnové politiky Eurosystému 2 Běžné obchodní dny pro hlavní a dlouhodobější refinanční operace 3 Běžné zúčtovací dny pro operace Eurosystému na volném trhu 4 Způsobilá aktiva pro měnové operace Eurosystému 1 Vydávání dluhových cenných papírů ECB 2 Měnové swapy 3 Operační kroky postupů nabídkových řízení 4 Přidělování při nabídkových řízeních s pevnou sazbou 5 Přidělování při nabídkových řízeních s proměnlivou sazbou v eurech 6 Přidělování při nabídkových řízeních s proměnlivou sazbou pro měnové swapy 7 Opatření ke kontrole rizika 8 Kategorie likvidity pro aktiva řádu 9 Úrovně srážek při ocenění (v %) uplatňované u způsobilých aktiv řádu 1 s pevným kupónem a s nulovým kupónem 10 Úrovně srážek při ocenění (v %) uplatňované u způsobilých nástrojů řádu 1 s inverzní proměnlivou sazbou 11 Výpočet pro výzvu k dodatkové úhradě 12 Úrovně srážek při ocenění uplatňované u způsobilých aktiv řádu 2 13 Základ pro stanovení minimálních rezerv a sazby minimálních rezerv 14 Výpočet úročení z držení povinných minimálních rezerv Zkratky DVP | Dodání proti zaplacení | ECB | Evropská centrální banka | EHP | Evropský hospodářský prostor | EHS | Evropské hospodářské společenství | EPM | Platební mechanizmus ECB | ES | Evropské společenství | ESCB | Evropský systém centrálních bank | EU | Evropská unie | FRN | Dluhopis s proměnlivou sazbou | IDC | Vnitrodenní úvěr | ISIN | Mezinárodní identifikační číslo cenných papírů | MFI | Měnová finanční instituce | MKCB | Model korespondentské centrální banky | NCB | Národní centrální banka | RTGS | Zúčtování plateb v reálném čase | SEČ | Středoevropský čas | SKIPCP | Subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů | SSS | Systém vypořádání obchodů s cennými papíry | Strip | Oddělené obchodování s úrokem a jistinou | TARGET | Transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase | Úvod Tento dokument představuje operační rámec, který si Eurosystém [1] Rada guvernérů Evropské centrální banky souhlasí s používáním pojmu "Eurosystém" jako výrazu označujícího skladbu, ve které Evropský systém centrálních bank plní své základní úkoly, tj. národní banky těch členských států, které v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství přijaly jednotnou měnu, a Evropskou centrální banku. zvolil pro jednotnou měnovou politiku v eurozóně. Dokument, který je součástí právního rámce Eurosystému pro nástroje a postupy měnové politiky, je určen k tomu, aby sloužil jako "Obecná dokumentace" k nástrojům a postupům měnové politiky Eurosystému, zejména pak k tomu, aby protistranám poskytl informace, které potřebují ve vztahu k rámci měnové politiky Eurosystému. Obecná dokumentace sama o sobě protistranám neuděluje práva ani jim neukládá povinnosti. Právní vztah mezi Eurosystémem a jeho protistranami je stanoven odpovídající smluvní či veřejnoprávní úpravou. Dokument je rozčleněn do sedmi kapitol. Kapitola 1 nabízí přehled operačního rámce měnové politiky Eurosystému. V kapitole 2 jsou stanovena kritéria způsobilosti pro protistrany, které se účastní operací měnové politiky Eurosystému. Kapitola 3 popisuje operace na volném trhu a kapitola 4 představuje stálé facility, které jsou protistranám k dispozici. Kapitola 5 vymezuje postupy uplatňované při provádění operací měnové politiky. V kapitole 6 jsou definována kritéria způsobilosti pro podkladová aktiva v operacích měnové politiky. Kapitola 7 představuje systém minimálních rezerv Eurosystému. V přílohách jsou uvedeny příklady operací měnové politiky, slovníček pojmů, kritéria pro výběr protistran devizových intervenčních operací Eurosystému, prezentace zpravodajského systému pro měnovou a bankovní statistiku Evropské centrální banky, seznam webových stránek Eurosystému a popis postupů a sankcí, které jsou uplatňovány v případě nedodržování závazků protistranami. KAPITOLA 1 1. PŘEHLED RÁMCE MĚNOVÉ POLITIKY 1.1 Evropský systém centrálních bank Evropský systém centrálních bank (dále jen "ESCB") je tvořen Evropskou centrální bankou (dále jen "ECB") a národními centrálními bankami členských států [2] Je nutné poznamenat, že národní centrální banky těch členských států, které v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství (dále jen "Smlouva") jednotnou měnu nepřijaly, si v oblasti měnové politiky zachovávají své pravomoci v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a tudíž se neúčastní provádění jednotné měnové politiky. Evropské unie (dále jen "EU"). Činnost ESCB je prováděna v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství (dále jen "Smlouva") a statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen "statut ESCB"). ESCB je řízen rozhodovacími orgány ECB. V tomto ohledu odpovídá Rada guvernérů ECB za formulaci měnové politiky, zatímco Výkonná rada je pověřena prováděním měnové politiky na základě rozhodnutí a obecných zásad přijatých Radou guvernérů. V rozsahu považovaném za možný a přiměřený a s ohledem na zajištění provozní účinnosti se ECB obrací na národní centrální banky [3] V tomto dokumentu se výrazem "národní centrální banky" rozumí národní centrální banky členských států, které přijaly jednotnou měnu v souladu se Smlouvou. za účelem provádění operací, které jsou součástí úkolů Eurosystému. Operace měnové politiky Eurosystému jsou ve všech členských státech [4] V tomto dokumentu se výrazem "členský stát" rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou. prováděny za jednotných podmínek. 1.2 Cíle Eurosystému Podle článku 105 Smlouvy je primárním cílem Eurosystému udržování cenové stability. Aniž je dotčen tento primární cíl cenové stability, musí Eurosystém podporovat obecné hospodářské politiky v Evropském společenství. Při plnění těchto cílů musí Eurosystém jednat v souladu se zásadou otevřeného tržního hospodářství s volnou soutěží o podporovat účinné rozdělení zdrojů. 1.3 Nástroje měnové politiky Eurosystému Za účelem plnění svých cílů má Eurosystém k dispozici soubor nástrojů měnové politiky; Eurosystém provádí operace na volném trhu, nabízí stálé facility a požaduje, aby úvěrové instituce držely na účtech v Eurosystému minimální rezervy. 1.3.1 Operace na volném trhu Operace na volném trhu hrají v měnové politice Eurosystému důležitou roli pro řízení úrokových sazeb, řízení bankovní likvidity a signalizaci orientace měnové politiky. Eurosystém má pro provádění operací na volném trhu k dispozici pět druhů nástrojů. Nejdůležitějším z nich je reverzní transakce (na základě dohod o zpětném odkupu nebo zajištěných úvěrů). Eurosystém může rovněž využívat přímých transakcí, vydávání dluhových cenných papírů, měnových swapů a příjmu termínovaných vkladů. Operace na volném trhu zahajuje ECB, která rovněž rozhodne o nástroji, který bude použit, a podmínkách jejich provedení. Operace mohou být prováděny na základě standardních nabídkových řízení, rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů [5] Různé postupy pro provádění operací Eurosystému na volném trhu, tj. standardní nabídková řízení, rychlá nabídková řízení a dvoustranné postupy jsou popsány v kapitole 5. V případě standardních nabídkových řízení uplyne od vyhlášení nabídkového řízení a certifikace výsledků přidělení maximálně 24 hodin. Standardních nabídkových řízení se mohou zúčastnit všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti uvedená v bodu 2.1. Rychlá nabídková řízení se provádějí v časovém rámci jedné hodiny. Eurosystém může zvolit omezený počet protistran, které se rychlých nabídkových řízení zúčastní. Pojmem "dvoustranná operace" se rozumí jakýkoli případ, ve kterém Eurosystém provádí transakci s jednou nebo několika protistranami bez využití postupů nabídkových řízení. Dvoustranné operace zahrnují i operace prováděné prostřednictvím burz cenných papírů nebo makléřů.. Z hlediska cílů, pravidelnosti a postupů lze operace Eurosystému na volném trhu rozdělit do těchto čtyř kategorií (viz také tabulka 1): - hlavní refinanční operace jsou pravidelné reverzní transakce k zajištění likvidity, jejichž četnost je jeden týden a splatnost do dvou týdnů. Tyto operace provádějí národní centrální banky na základě standardních nabídkových řízení. Hlavní refinanční operace hrají při sledování cílů operací Eurosystému na volném trhu stěžejní roli a jsou hlavním zdrojem refinancování finančního sektoru, - dlouhodobější refinanční operace jsou reverzní transakce k zajištění likvidity, jejichž četnost je jeden měsíc a splatnost obvykle do tří měsíců. Cílem těchto operací je poskytnout protistranám dodatečné dlouhodobější refinancování a provádějí je národní centrální banky na základě standardních nabídkových řízení. Při těchto operacích zpravidla Eurosystém nemá v úmyslu vysílat na trh signály, a obvykle tudíž vystupuje jako běžný tržní operátor, - operace jemného doladění jsou prováděny ad hoc s cílem řízení likvidity na trhu a úrokových sazeb, zejména pak za účelem zmírnění dopadů na úrokové sazby z důvodů neočekávaných výkyvů likvidity na trhu. Operace jemného doladění se provádějí především jako reverzní transakce, ale mohou mít rovněž podobu transakcí přímých, měnových swapů a příjmů termínovaných vkladů. Nástroje a postupy používané při provádění dolaďujících operací jsou přizpůsobeny typům transakcí a specifickým cílům, které tyto operace sledují. Operace jemného doladění běžně provádějí národní centrální banky na základě rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů. Rada guvernérů ECB rozhodne, zda za výjimečných okolností může dvoustranné operace jemného doladění provádět sama ECB, - kromě toho může Eurosystém vykonávat strukturální operace, a to prostřednictvím vydávání dluhových cenných papírů a provádění reverzních a přímých transakcí. Tyto operace se provádějí, pokud si ECB přeje upravit strukturální pozici Eurosystému vůči finančnímu sektoru (na pravidelném nebo nepravidelném základě). Strukturální operace ve formě reverzních transakcí a vydávání dluhových cenných papírů vykonávají národní centrální banky na základě standardních nabídkových řízení. Strukturální operace ve formě přímých transakcí se vykonávají prostřednictvím dvoustranných postupů. 1.3.2 Stálé facility Cílem stálých facilit je poskytovat a absorbovat jednodenní likviditu přes noc, určovat obecnou orientaci měnové politiky a omezovat jednodenní tržní úrokové sazby. S podmínkou splnění určitých provozních přístupových podmínek (viz tabulka 1), jsou způsobilým protistranám z jejich podnětu k dispozici dvě stálé facility: - protistrany mohou využít mezní zápůjční facilitu, aby proti způsobilým aktivům obdržely od národních centrálních bank jednodenní likviditu. Za obvyklých okolností neexistují žádná úvěrová či jiná omezení přístupu protistran k této facilitě, s výjimkou požadavku na poskytnutí dostatečných podkladových aktiv. Úroková sazba mezní zápůjční facility obvykle představuje horní hranici jednodenní tržní úrokové sazby, - protistrany mohou rovněž využít vkladovou facilitu, aby tak mohly provádět jednodenní vklady u národních centrálních bank proti způsobilým aktivům. Za obvyklých okolností neexistují žádná vkladová či jiná omezení přístupu protistran k této facilitě. Úroková sazba vkladové facility obvykle představuje spodní hranici jednodenní tržní úrokové sazby. Stálé facility jsou spravovány decentralizovaně národními centrálními bankami. 1.3.3 Minimální rezervy Systém minimálních rezerv Eurosystému se vztahuje na úvěrové instituce v eurozóně a sleduje převážně cíle spočívající ve stabilizaci úrokových sazeb na peněžních trzích a vytváření (nebo rozšíření) nedostatku strukturální likvidity. Povinnost minimálních rezerv každé instituce se určuje ve vztahu k prvkům její rozvahy. Za účelem sledování cíle stabilizace úrokových sazeb umožňuje institucím systém minimálních rezerv Eurosystému využívat průměrovacího opatření. Dodržování povinnosti minimálních rezerv se určuje na základě průměrných denních rezerv držených institucí v průběhu udržovacího období. Držení povinných rezerv instituce se úročí sazbou hlavních refinančních operací Eurosystému. 1.4 Protistrany Rámec měnové politiky Eurosystému je formulován s ohledem na zajištění účasti široké škály protistran. Instituce podléhající povinnosti minimálních rezerv podle článku 19.1 statutu ESCB mají přístup ke stálým facilitám a mohou se účastnit operací na volném trhu založených na standardních nabídkových řízeních. K účasti na operacích jemného doladění může Eurosystém vybrat omezený počet protistran. U přímých transakcí nejsou na okruh protistran předem kladena žádná omezení. Pokud jde o měnové swapy prováděné pro účely měnové politiky, provádějí se s aktivními účastníky na devizovém trhu. Pro tyto operace je složení protistran omezeno na instituce, které jsou vybrány pro devizové intervenční operace Eurosystému a nacházejí se uvnitř eurozóny. 1.5 Podkladová aktiva Podle článku 18.1 statutu ECBS musí být pro všechny úvěrové operace Eurosystému (tj. operace poskytující likviditu) poskytnuto dostatečné jištění. K zajištění svých operací přijímá Eurosystém širokou škálu aktiv. Výhradně pro vnitřní potřeby Eurosystému se rozlišují dvě kategorie způsobilých aktiv: aktiva řádu 1 a aktiva řádu 2. Aktiva řádu 1 tvoří obchodovatelné dluhové nástroje, které splňují jednotná kritéria způsobilosti stanovená ECB a platná v celé eurozóně. Aktiva řádu 2 tvoří další aktiva, obchodovatelná i neobchodovatelná, která se vyznačují zvláštní důležitostí pro vnitrostátní finanční trhy a bankovní systémy a pro která stanoví kritéria způsobilosti národní centrální banky po schválení ECB. Z hlediska kvality aktiv a jejich způsobilost pro různé druhy operací měnové politiky Eurosystému, není mezi oběma řády žádný rozdíl (s výjimkou skutečnosti, že aktiva řádu 2 nejsou Eurosystémem zpravidla využívána při přímých transakcích). Způsobilá aktiva mohou být využívána na přeshraničním základě k jištění všech typů úvěrů Eurosystému [6] Viz body 6.6.1 a 6.6.2., a to prostřednictvím modelu korespondentské centrální banky (MKCB) nebo prostřednictvím způsobilých spojení mezi systémy vypořádání obchodů s cennými papíry EU. Veškerá aktiva způsobilá pro operace měnové politiky Eurosystému mohou být rovněž využita jako podkladová aktiva pro vnitrodenní úvěr. 1.6 Modifikace rámce měnové politiky Rada guvernérů ECB může kdykoli měnit nástroje, podmínky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému. TABULKA 1 Operace měnové politiky Eurosystému Operace měnové politiky | Druhy transakcí | Splatnost | Četnost | Postup | Poskytování likvidity | Absorpce likvidity | Operace na volném trhu Hlavní refinanční operace | Reverzní transakce | — | 1 týden | Týdně | Standardní nabídkové řízení | Dlouhodobější refinanční operace | Reverzní transakce | — | 3 měsíce | Měsíčně | Standardní nabídkové řízení | Operace jemného doladění | Reverzní transakceMěnové swapy | Reverzní transakcePříjem termínovaných vkladůMěnové swapy | Nestandardizováno | Nepravidelně | Rychlé nabídkové řízeníDvoustranné postupy | Přímé nákupy | Přímé prodeje | — | Nepravidelně | Dvoustranné postupy | Strukturální operace | Reverzní transakce | Vydávání dluhových cenných papírů | Standardizováno/nestandardizováno | Pravidelně i nepravidelně | Standardní nabídkové řízení | Přímé nákupy | Přímé prodeje | — | Nepravidelně | Dvoustranné postupy | Stálé facility Mezní zápůjční facilita | Reverzní transakce | — | Jednodenní | Přístup dle uvážení protistrany | Vkladová facilita | — | Vklady | Jednodenní | Přístup dle uvážení protistrany | KAPITOLA 2 2. ZPŮSOBILÉ PROTISTRANY 2.1 Obecná kritéria způsobilosti Protistrany operací měnové politiky Eurosystému musí splňovat určitá kritéria způsobilosti [7] U přímých transakcí nejsou na okruh protistran předem kladena žádná omezení.. Tato kritéria jsou definována s ohledem na přístup širokého okruhu institucí k operacím měnové politiky Eurosystému, posílení rovného zacházení s institucemi v celé eurozóně a zajištění toho, aby protistrany splňovaly určité provozní a obezřetnostní požadavky: - způsobilé být protistranami jsou pouze instituce podléhající systému minimálních rezerv Eurosystému podle článku 19.1 statutu ESCB. Instituce, které jsou zproštěny povinnosti podle systému minimálních rezerv Eurosystému (viz část 7.2), nejsou způsobilé být protistranami pro stálé facility Eurosystému a operace Eurosystému na volném trhu, - protistrany musí být finančně zdravé. Měly by podléhat přinejmenším jedné formě harmonizovaného dohledu EU/EHP prováděného vnitrostátními orgány [8] Harmonizovaný dohled nad úvěrovými institucemi vychází ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1, ve znění pozdějších předpisů.. Jako protistrany však mohou být rovněž přijaty finančně zdravé instituce podléhající neharmonizovanému vnitrostátnímu dohledu srovnatelného standardu, například pobočky zřízené v eurozóně institucemi, které mají své ústředí mimo Evropský hospodářský prostor (EHP), - protistrany musí splňovat všechna provozní kritéria uvedená v příslušných smluvních či veřejnoprávních úpravách uplatňovaných národní centrální bankou (nebo ECB) tak, aby bylo zajištěno účinné provádění operací měnové politiky Eurosystému. Tato obecná kritéria způsobilosti jsou pro celou eurozónu jednotná. Instituce splňující obecná kritéria způsobilosti mohou: - přistupovat ke stálým facilitám Eurosystému a - účastnit se operací Eurosystému na volném trhu založených na standardních nabídkových řízeních. Instituce může ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, které jsou založeny na standardních nabídkových řízeních, přistupovat pouze prostřednictvím národní centrální banky členského státu, ve kterém je usazena. Pokud má instituce zařízení (ústředí nebo pobočky) ve více než jednom členském státě, má každé zařízení k těmto operacím přístup prostřednictvím centrální banky členského státu, ve kterém se nachází, přičemž nabídky instituce do nabídkového řízení může v každém členském státě podávat pouze jedno zařízení (buď ústředí, nebo pověřená pobočka). 2.2 Výběr protistran pro rychlá nabídková řízení a dvoustranné operace U přímých transakcí, nejsou na okruh protistran předem kladena žádná omezení. Pokud jde o měnové swapy prováděné pro účely měnové politiky, musí být protistrany schopny účinně provádět velkoobjemové devizové operace za všech tržních podmínek. Okruh protistran měnových swapů odpovídá těm protistranám nacházejícím se v eurozóně, které jsou vybrány pro devizové intervenční operace Eurosystému. Kritéria a postupy uplatňované při výběru protistran devizových intervenčních operací jsou uvedeny v příloze 3. Pokud jde o operace založené na rychlých nabídkových řízeních a dvoustranných postupech (reverzní transakce jemného doladění a příjem termínovaných vkladů), vybere každá národní centrální banka soubor protistran z institucí usazených v jejím členském státě, které splňují obecná kritéria způsobilosti. V tomto ohledu je hlavním kritériem činnost na peněžním trhu. Ostatní kritéria, na která může být brán ohled, jsou například účinnost jejich obchodního oddělení či nabídkový potenciál. V případě rychlých nabídkových řízení a dvoustranných operací jednají centrální banky výhradně s protistranami, které jsou součástí jejich souboru protistran pro operace jemného doladění. Pokud z provozních důvodů nemůže národní centrální banka jednat při každé operaci se všemi svými protistranami pro operace jemného doladění, bude výběr protistran v tomto členském státě založen na rotačním systému tak, aby byl zajištěn rovný přístup. Rada guvernérů ECB rozhodne, zda za výjimečných okolností může dvoustranné operace jemného doladění provádět sama ECB. Pokud by dvoustranné operace měla vykonávat ECB, bude v takovémto případě výběr protistran proveden ECB na základě rotačního systému z těch protistran v eurozóně, které jsou způsobilé pro rychlá nabídková řízení a dvoustranné operace, aby byl zajištěn rovný přístup. 2.3 Sankce v případě nedodržování závazků protistranami V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce [9] Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4., nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) [10] Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21., nařízením Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou [11] Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 1., ve znění pozdějších předpisů, a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) [12] Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10. uvaluje ECB sankce na instituce, které neplní povinnosti vyplývající z nařízení a rozhodnutí ECB o uplatňování minimálních rezerv. Příslušné sankce a procesní pravidla pro jejich uplatňování jsou stanoveny v uvedených nařízeních. Navíc může Eurosystém v případě závažných porušení povinnosti minimálních rezerv dočasně vyloučit protistrany z účasti na operacích na volném trhu. V souladu se smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou příslušnou národní centrální bankou (nebo ECB) uvalí Eurosystém na protistrany finanční sankce, nebo protistrany dočasně vyloučí z účasti na operacích na volném trhu, pokud protistrany neplní své povinnosti vyplývající ze smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované národní centrálními bankami (nebo ECB), jak je stanoveno níže. To se vztahuje na případy porušení pravidel nabídkových řízení (pokud není protistrana schopna převést dostatečné množství podkladových aktiv k vyrovnání objemu likvidity, která jí byla přidělena v rámci operace na poskytnutí likvidity, nebo není schopna dodat dostatečnou výši hotovosti k vyrovnání částky, která jí byla přidělena v rámci operace na absorpci likvidity) a pravidel dvoustranných operací (pokud není protistrana schopna převést dostatečné množství způsobilých podkladových aktiv nebo není schopna dodat dostatečnou výši hotovosti k vyrovnání částky, která byla při dvoustranné operaci sjednána). Tato ustanovení se rovněž vztahují na případy nedodržování pravidel o využívání podkladových aktiv protistranou (pokud protistrana využívá aktiva, která jsou nezpůsobilá či se nezpůsobilými stala nebo která nesmí využívat, například proto, že mezi jejich vydavatelem/ručitelem a protistranou existuje úzké propojení nebo se jedná o tentýž subjekt) a na nedodržování pravidel u postupů na konci dne a podmínek přístupu k mezní zápůjční facilitě (pokud protistrana se záporným zůstatkem na účtu pro zúčtování nesplní na konci dne podmínky přístupu k mezní zápůjční facilitě). Kromě toho se opatření o vyloučení přijaté vůči protistraně nedodržující pravidla může vztahovat i na pobočky téže instituce, které se nacházejí v jiných členských státech. Pokud je toho vzhledem k závažnosti případu nedodržování pravidel výjimečně třeba, jak to dokládá například četnost či délka takového porušování, může být protistrana na určité období vyloučena ze všech budoucích operací měnové politiky. Finanční sankce uvalované národními centrálními bankami v případě nedodržování pravidel týkajících se nabídkových řízení, dvoustranných operací, podkladových aktiv, postupů na konci dne nebo podmínek přístupu k mezní zápůjční facilitě se vypočítají na základě předem stanovených sankčních sazeb (jak jsou stanoveny v příloze 6). 2.4 Dočasné nebo úplné vyloučení z důvodu obezřetnosti V souladu se smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou příslušnou národní centrální bankou (nebo ECB) může Eurosystém dočasně nebo úplně vyloučit přístup protistran k nástrojům měnové politiky z důvodu obezřetnosti. Kromě toho může být dočasné nebo úplné vyloučení odůvodněno i v některých případech, které spadají do oblasti "nesplnění smluvních závazků" protistranou, jak je vymezena smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou národními centrálními bankami. KAPITOLA 3 3. OPERACE NA VOLNÉM TRHU Operace na volném trhu hrají v měnové politice Eurosystému důležitou roli, neboť sledují cíle řízení úrokových sazeb a likvidity na trhu a signalizace orientace měnové politiky. S ohledem na své cíle, pravidelnost a postupy mohou být operace Eurosystému na volném trhu rozděleny do čtyř kategorií: hlavní refinanční operace, dlouhodobější refinanční operace, operace jemného doladění a strukturální operace. Hlavním nástrojem operací Eurosystému na volném trhu jsou reverzní transakce, které mohou být používány u všech čtyř kategorií operací, zatímco dluhové cenné papíry mohou být využity pouze pro strukturální absorpční operace. Eurosystém má kromě toho k dispozici tři další nástroje pro účely provádění operací jemného doladění: přímé transakce, měnové swapy a příjem termínovaných vkladů. V následujících oddílech jsou podrobně představeny zvláštní rysy jednotlivých typů nástrojů využívaných Eurosystémem na volném trhu. 3.1 Reverzní transakce 3.1.1 Obecně a) Typ nástroje Reverzními transakcemi se rozumí operace, ve kterých Eurosystém nakupuje nebo prodává způsobilá aktiva na základě dohod o zpětném odkupu nebo provádí úvěrové operace proti způsobilým aktivům sloužícím jako zajištění. Reverzní transakce jsou využívány při hlavních a dlouhodobějších refinančních operacích. Eurosystém navíc může reverzní transakce využívat pro strukturální operace a operace jemného doladění. b) Právní povaha Národní centrální banky mohou reverzní transakce provádět buď ve formě dohod o zpětném odkupu (tj. vlastnictví aktiva je převedeno na věřitele, přičemž strany současně souhlasí s obrácením této transakce k určitému budoucímu dni prostřednictvím zpětného převodu aktiva na dlužníka), nebo ve formě zajištěných úvěrů (tj. za aktiva je poskytnut vymahatelný zástavní nárok, ale vzhledem k předpokládanému splnění dlužního závazku zůstává aktivum ve vlastnictví dlužníka). Další ustanovení týkající se reverzních transakcí založených na dohodách o zpětném odkupu jsou uvedena ve smluvních ujednáních uplatňovaných národní centrální bankou (respektive ECB). Úprava reverzních transakcí založených na zajištěných úvěrech přihlíží k rozdílným postupům a formalitám vyžadovaným pro zřízení a následnou realizaci zajištění (např. zástavy), které platí v různých právních systémech. c) Úrokové podmínky Rozdíl mezi nákupní cenou a cenou zpětného odkupu v dohodě o zpětném odkupu odpovídá úroku splatnému z částky vypůjčených nebo zapůjčených peněz za dobu operace, tj. cena zpětného odkupu zahrnuje odpovídající splatný úrok. Úroková sazba se u reverzních transakcí ve formě zajištěného úvěru stanoví uplatněním specifické úrokové sazby na částku úvěru a dobu operace. Úroková sazba uplatňovaná na reverzní transakce Eurosystému na volném trhu se stanoví jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní "skutečný počet/360". 3.1.2 Hlavní refinanční operace Hlavními refinančními operacemi se rozumějí nejdůležitější operace na volném trhu prováděné Eurosystémem, které hrají stěžejní úlohu při sledování cílů řízení úrokových sazeb, řízení likvidní situace na trhu a signalizaci orientace měnové politiky. Jsou rovněž hlavním zdrojem refinancování finančního sektoru. Charakteristiky hlavních refinančních operací je možné shrnout takto: - jedná se operace poskytující likviditu, - provádějí se pravidelně každý týden [13] Hlavní a dlouhodobější refinanční operace se provádí v souladu s předem ohlášeným kalendářem operací nabídkových řízení Eurosystému (viz také bod 5.1.2), který je k dispozici na webové stránce ECB (www.ecb.int); viz také webové stránky Eurosystému (příloha 5)., - jejich obvyklá doba splatnosti činí jeden týden [14] Splatnost hlavních a dlouhodobějších refinančních operací se může příležitostně lišit, a to mimo jiné v závislosti na bankovních prázdninách v členských státech., - provádějí je decentralizovaně národní centrální banky, - provádějí se na základě standardních nabídkových řízení (podle bodu 5.1), - nabídky pro hlavní refinanční operace mohou předkládat všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti (podle bodu 2.1), a - jako podkladová aktiva pro hlavní refinanční operace jsou způsobilá jak aktiva řádu 1, tak aktiva řádu 2 (podle kapitoly 6). 3.1.3 Dlouhodobější refinanční operace Eurosystém rovněž provádí pravidelné refinanční operace s obvyklou splatností v délce tří měsíců, které jsou zaměřeny na poskytování dodatečného dlouhodobějšího refinancování finančního sektoru. Tyto operace představují pouze omezenou část celosvětového objemu refinancování. Eurosystém při těchto operacích zpravidla nemá za cíl vysílat na trh signály, a vystupuje tudíž jako běžný tržní operátor. Dlouhodobější refinanční operace jsou proto zpravidla prováděny ve formě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou a ECB čas od času naznačí provozní objem, který bude v nadcházejících nabídkových řízeních přidělován. Za výjimečných okolností může Eurosystém dlouhodobější refinanční operace provádět rovněž na základě nabídkových řízení s pevnou sazbou. Charakteristiky dlouhodobějších refinančních operací je možné shrnout takto: - jedná se operace poskytující likviditu, - provádějí se pravidelně každý měsíc [15] Viz poznámka pod čarou 15., - jejich obvyklá doba splatnosti činí 3 měsíce [16] Viz poznámka pod čarou 16., - provádějí je decentralizovaně národní centrální banky, - provádějí se na základě standardních nabídkových řízení (podle bodu 5.1), - nabídky pro dlouhodobější refinanční operace mohou předkládat všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti (podle bodu 2.1), a - jako podkladová aktiva pro dlouhodobější refinanční operace jsou způsobilá jak aktiva řádu 1, tak aktiva řádu 2 (podle kapitoly 6). 3.1.4 Operace jemného doladění Eurosystém může provádět operace jemného doladění ve formě reverzních operací na volném trhu. Cílem operací jemného doladění je řízení likvidní situace na trhu a úrokových sazeb, zejména za účelem zmírnění dopadů na úrokové sazby, které byly způsobeny nepředvídanými výkyvy likvidity na trhu. S ohledem na případnou potřebu rychlé akce při neočekávaném vývoji na trhu je žádoucí při volbě postupů a charakteristik při provádění těchto operací zachovat vysoký stupeň pružnosti. Charakteristiky operací jemného doladění je možné shrnout takto: - mohou mít podobu operací na poskytnutí nebo absorpci likvidity, - jejich četnost není standardizována, - jejich splatnost není standardizována, - reverzní transakce jemného doladění na poskytnutí likvidity se zpravidla provádějí na základě rychlých nabídkových řízení, ačkoli není vyloučena možnost využití dvoustranných postupů (viz kapitolu 5), - reverzní transakce jemného doladění na absorpci likvidity se zpravidla provádějí na základě dvoustranných postupů (podle bodu 5.2), - tyto operace zpravidla provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB rozhodne, zda mohou být za výjimečných okolností dvoustranné reverzní operace jemného doladění prováděny ECB), - Eurosystém může v souladu s kritérii stanovenými v bodě 2.2 zvolit pro účast na reverzních operacích jemného doladění omezený počet protistran a - jako podkladová aktiva pro reverzní operace jemného doladění jsou způsobilá jak aktiva řádu 1, tak aktiva řádu 2 (podle kapitoly 6). 3.1.5 Strukturální reverzní operace Eurosystém může provádět strukturální operace ve formě reverzních transakcí na volném trhu, jejichž cílem je úprava strukturálního postavení Eurosystému vůči finančnímu sektoru. Charakteristiky těchto operací je možné shrnout takto: - jedná se operace poskytující likviditu, - jejich četnost může být pravidelná nebo nepravidelná, - jejich splatnost není předem standardizována, - provádějí se na základě standardních nabídkových řízení (podle bodu 5.1), - provádějí je decentralizovaně národní centrální banky, - nabídky pro strukturální reverzní operace mohou předkládat všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti (podle bodu 2.1), a - jako podkladová aktiva pro strukturální reverzní operace jsou způsobilá jak aktiva řádu 1, tak aktiva řádu 2 (podle kapitoly 6). 3.2 Přímé transakce a) Typ nástroje Přímými operacemi na volném trhu se rozumějí operace, při kterých Eurosystém nakupuje nebo prodává způsobilá aktiva přímo na trhu. Takovéto operace se provádějí pouze pro strukturální účely a účely jemného doladění. b) Právní povaha Přímá transakce předpokládá úplný převod vlastnictví z prodávajícího na kupujícího bez spojení se zpětným převodem vlastnictví. Transakce se provádějí v souladu s tržními zvyklostmi, které jsou pro použité dluhové nástroje obvyklé. c) Cenové podmínky Při výpočtu cen se Eurosystém řídí tržními zvyklostmi, které jsou pro použité dluhové nástroje nejrozšířenější. d) Ostatní charakteristiky Charakteristiky přímých transakcí Eurosystému je možné shrnout takto: - mohou mít podobu operací na poskytnutí (přímý nákup) nebo absorpci (přímý prodej) likvidity, - jejich četnost není standardizována, - provádějí se na základě dvoustranných postupů (podle bodu 5.2), - zpravidla je provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB rozhodne, zda za výjimečných okolností mohou být přímé operace jemného doladění prováděny ECB), - na okruh protistran přímých transakcí nejsou předem kladena žádná omezení, - jako podkladová aktiva pro přímé transakce se zpravidla využívají pouze aktiva řádu 1 (podle bodu 6.1). 3.3 Vydávání dluhových cenných papírů ECB a) Typ nástroje ECB může za účelem úpravy strukturálního postavení Eurosystému vůči finančnímu sektoru vydávat dluhové cenné papíry, aby vytvořila (nebo rozšířila) nedostatek likvidity na trhu. b) Právní povaha Dluhové cenné papíry představují závazek ECB ve vztahu k držiteli dluhového cenného papíru. Dluhové cenné papíry jsou vydávány a drženy v zaknihované podobě u depozitářů cenných papírů v eurozóně. Na převoditelnost těchto dluhových cenných papírů neuvaluje ECB žádná omezení. Další ustanovení týkající se dluhových cenných papírů ECB budou obsaženy v podmínkách těchto dluhových cenných papírů. c) Úrokové podmínky Dluhové cenné papíry jsou vydávány s diskontem, tj. pod svojí nominální hodnotou a v okamžiku splatnosti jsou umořovány v nominální hodnotě. Rozdíl mezi hodnotou při vydání a při umoření se tak rovná úroku z hodnoty při vydání ke dni splatnosti dluhového cenného papíru při dohodnuté úrokové sazbě. Použitou úrokovou sazbou je jednoduchá úroková sazby sazba vypočítaná na základě metody počítání dní "skutečný počet/360". Výpočet hodnoty při vydání je uveden v rámečku 1. +++++ TIFF +++++ d) Ostatní charakteristiky Charakteristiky vydávání dluhových cenných papírů ECB je možné shrnout takto: - dluhové cenné papíry jsou vydávány za účelem absorpce likvidity z trhu, - dluhové cenné papíry mohou být vydávány pravidelně nebo nepravidelně, - dluhové cenné papíry mají splatnost kratší než 12 měsíců, - dluhové cenné papíry jsou vydávány na základě standardních nabídkových řízení (podle bodu 5.1), - dluhové cenné papíry nabízejí a vyrovnávají decentralizovaně národní centrální banky a - nabídky pro upisování dluhových cenných papírů ECB mohou předkládat všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti (podle bodu 2.1). 3.4 Měnové swapy a) Typ nástroje Měnové swapy prováděné pro účely měnové politiky se skládají ze souběžných spotových a forwardových transakcí v euru proti cizí měně. Jsou využívány pro účely jemného doladění, zejména s cílem řízení likvidní situace na trhu a úrokových sazeb. b) Právní povaha Měnovými swapy prováděnými pro účely měnové politiky se rozumějí operace, při kterých Eurosystém spotovou transakcí nakupuje (nebo prodává) euro proti cizí měně a zároveň jej forwardovou transakcí prodává (nebo nakupuje) ke konkrétnímu dni zpětného odkupu. Další ustanovení týkající se měnových swapů jsou uvedena ve smluvních ujednáních uplatňovaných příslušnou národní centrální bankou (respektive ECB). c) Měna a podmínky směnného kurzu Eurosystém zpravidla provádí operace pouze s běžně obchodovanými měnami a v souladu s všeobecnými tržními zvyklostmi. Při každé měnové swapové operaci se Eurosystém a protistrany dohodnou na swapových bodech pro každou transakci. Swapové body představují rozdíl mezi směnným kurzem forwardové transakce a směnným kurzem spotové transakce. Swapové body eura proti cizí měně se kotují v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi. Směnné kurzy měnových swapů jsou stanoveny v rámečku 2. +++++ TIFF +++++ d) Ostatní charakteristiky Charakteristiky měnových swapů je možné shrnout takto: - mohou mít podobu operací na poskytnutí nebo absorpci likvidity, - jejich četnost není standardizována, - jejich splatnost není standardizována, - provádějí se na základě rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů (viz kapitola 5), - zpravidla je provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB rozhodne, zda za výjimečných okolností mohou být dvoustranné měnové swapy prováděny ECB), a - Eurosystém může v souladu s kritérii stanovenými v bodě 2.2 a v příloze 3 zvolit pro účast na měnových swapech omezený počet protistran. 3.5 Příjem termínovaných vkladů a) Typ nástroje Eurosystém může vyzvat protistrany k tomu, aby u národní centrální banky členského státu, ve kterém jsou usazeny, složily úročené termínované vklady. Příjem termínovaných vkladů je určen pouze pro účely jemného doladění za účelem absorpce likvidity z trhu. b) Právní povaha Vklady protistran jsou přijímány na pevně stanovenou dobu a s pevně stanovenou úrokovou sazbou. Národní centrální banky neposkytují výměnou za vklady žádné zajištění. c) Úrokové podmínky Úroková sazba, která se vztahuje na vklady, je jednoduchou úrokovou sazbou stanovenou na základě metody počítání dní "skutečný počet/360". Úroky jsou vypláceny při splatnosti vkladů. d) Ostatní charakteristiky Charakteristiky termínovaných vkladů je možné shrnout takto: - vklady jsou přijímány za účelem absorpce likvidity, - četnost, se kterou jsou vklady přijímány, není standardizována, - splatnost vkladů není standardizována, - příjem vkladů se běžně provádí na základě rychlých nabídkových řízení, ačkoliv není vyloučena možnost využití dvoustranných postupů (viz kapitola 5), - příjem vkladů zpravidla provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB rozhodne, zda za výjimečných okolností mohou být dvoustranné příjmy vkladů prováděny ECB) [17] Termínované vklady jsou drženy na účtech u národních centrálních bank; tak by tomu bylo i v případě, kdy by takovéto operace prováděla centralizovaně ECB., a - Eurosystém může v souladu s kritérii stanovenými v bodě 2.2 zvolit pro příjem termínovaných vkladů omezený počet protistran. KAPITOLA 4 4. STÁLÉ FACILITY 4.1 Mezní zápůjční facilita a) Typ nástroje Protistrany mohou využít mezní zápůjční facilitu, aby tak od národních centrálních bank získaly proti způsobilým aktivům (podle kapitoly 6) jednodenní likviditu za předem stanovenou úrokovou sazbu. Účelem facility je uspokojit dočasné potřeby likvidity protistran. Za obvyklých okolností představuje úroková sazba této facility horní hranici jednodenní tržní úrokové sazby. Podmínky této facility jsou v celé eurozóně jednotné. b) Právní povaha Národní centrální banky mohou poskytovat likviditu v rámci mezní zápůjční facility buď ve formě jednodenních dohod o zpětném odkupu (tj. vlastnictví aktiva je převedeno na věřitele, přičemž strany současně souhlasí s obrácením této transakce k následujícímu dni prostřednictvím zpětného převodu aktiva na dlužníka), nebo ve formě jednodenních zajištěných úvěrů (tj. za aktiva je poskytnut vymahatelný zástavní nárok, ale vzhledem k předpokládanému splnění dlužního závazku zůstává vlastnictví aktiva v rukou dlužníka). Další ustanovení pro dohody o zpětném odkupu jsou uvedena ve smluvních ujednáních uplatňovaných příslušnou národní centrální bankou. Úprava poskytování likvidity ve formě zajištěných úvěrů přihlíží k rozdílným postupům a formalitám vyžadovaným pro zřízení a následnou realizaci zajištění (např. zástavy), které platí v různých právních systémech. c) Podmínky přístupu K mezní zápůjční facilitě mohou mít přístup instituce, které splňují obecná kritéria způsobilosti podle bodu 2.1. Přístup k mezní zápůjční facilitě je udělován prostřednictvím národní centrální banky členského státu, ve kterém je instituce usazena. Přístup k mezní zápůjční facilitě je udělován pouze ve dnech, ve kterých jsou v provozu příslušné národní systémy zúčtování plateb v reálném čase (RTGS) a vypořádání obchodů s cennými papíry. Na konci dne se vnitrodenní debetní zůstatek protistran na jejich účtu pro zúčtování u národních centrálních bank automaticky považuje za žádost o využití mezní zápůjční facility. Postupy pro přístup k mezní zápůjční facilitě na konci dne jsou uvedeny v bodu 5.3.3. Protistraně může být rovněž udělen přístup k mezní zápůjční facilitě na základě žádosti zaslané národní centrální bance v členském státě, ve kterém je protistrana usazena. Aby národní centrální banka tuto žádost zpracovala ještě téhož dne, musí ji obdržet nejpozději do 30 minut po skutečné zavírací době TARGETu [18] V některých členských státech nemusí být národní centrální banka (nebo některá z jejích poboček) v určité obchodní dny Eurosystému z důvodu státních nebo regionálních svátků otevřena pro operace měnové politiky. V takovýchto případech odpovídá příslušná národní centrální banka za to, že protistrany budou s předstihem informovány o opatřeních, která je nutné v souvislosti s těmito svátky k zajištění přístupu k mezní zápůjční facilitě provést. [19] Zavírací dny TARGETu jsou zveřejňovány na webové stránce ECB (www.ecb.int); viz také webové stránky Eurosystému (příloha 5).. Obecně platí, že zavírací dobou TARGETu je 18 hodin času ECB (SEČ). Poslední obchodní den udržovacího období minimálních rezerv Eurosystému se lhůta pro podávání žádostí o přístup k mezní zápůjční facilitě prodlužuje o dalších 30 minut. V žádosti musí být uvedena výše úvěru, a pokud ještě nebyla podkladová aktiva pro tuto transakci uložena u národní centrální banky, musí být přesně uvedena podkladová aktiva, která budou pro tuto transakci dodána. Kromě požadavku na poskytnutí dostatečných způsobilých podkladových aktiv neexistuje žádné omezení co do výše prostředků, které mohou být v rámci mezní zápůjční facility poskytnuty. d) Splatnost a úrokové podmínky Úvěr poskytnutý v rámci této facility má splatnost jeden den. Protistrany, které se přímo účastní TARGETu, splácí úvěr příští den, ve kterém jsou v provozu příslušné národní systémy RTGS a vypořádání obchodů s cennými papíry, a to k okamžiku jejich otevření. Úrokovou sazbu vyhlašuje Eurosystém předem a stanoví se jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní "skutečný počet/360". ECB může úrokovou sazbu kdykoli změnit, a to s účinností nejdříve od následujícího obchodního dne Eurosystému [20] V tomto dokumentu se "obchodním dnem Eurosystému" rozumí každý den, ve kterém jsou ECB a nejméně jedna národní centrální banka otevřeny pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému.. Úrok z této facility je splatný se splatností úvěru. e) Pozastavení facility Přístup k facilitě se uděluje pouze v souladu s cíli a obecným směřováním měnové politiky ECB. ECB může podmínky facility kdykoli upravit nebo ji pozastavit. 4.2 Vkladová facilita a) Typ nástroje Protistrany mohou využívat vkladovou facilitu k provádění jednodenních vkladů u národních centrálních bank. Vklady jsou úročeny předem stanovenou úrokovou sazbou. Za obvyklých okolností představuje úroková sazba této facility dolní hranici jednodenní tržní úrokové sazby. Podmínky této facility jsou v celé eurozóně jednotné [21] Provozní rozdíly vyplývající z existence rozdílných struktur účtů mezi národními centrálními bankami mohou existovat ve všech zemích eurozóny.. b) Právní povaha Jednodenní vklady přijaté od protistran jsou úročeny pevnou úrokovou sazbou. Protistraně se výměnou za vklady neposkytuje žádné zajištění. c) Podmínky přístupu [22] Vzhledem k existenci rozdílných struktur účtů mezi národními centrálními bankami může ECB národním centrálním bankám umožnit používání podmínek přístupu, které se mírně odlišují od podmínek uváděných zde. Národní centrální banky poskytnou informace o každé odchylce od podmínek přístupu popsaných v tomto dokumentu. Ke vkladové facilitě mohou mít přístup instituce, které splňují obecná kritéria způsobilosti podle bodu 2.1. Přístup ke vkladové facilitě je udělován prostřednictvím národní centrální banky členského státu, ve kterém je instituce usazena. Přístup ke vkladové facilitě je udělován pouze ve dnech, ve kterých je v provozu příslušný národní systém RTGS. Aby byl protistraně udělen přístup ke vkladové facilitě, musí protistrana zaslat žádost národní centrální bance členského státu, ve kterém je usazena. Aby národní centrální banka tuto žádost zpracovala ještě téhož dne, musí ji obdržet nejpozději do 30 minut po skutečné zavírací době TARGETu [23] V některých členských státech nemusí být národní centrální banka (nebo některá z jejích poboček) v určité obchodní dny Eurosystému z důvodu státních nebo regionálních svátků otevřena pro operace měnové politiky. V takovýchto případech odpovídá příslušná národní centrální banka za to, že protistrany budou s předstihem informovány o opatřeních, která je nutné v souvislosti s těmito svátky k zajištění přístupu ke vkladové facilitě provést. [24] Zavírací dny TARGETu jsou zveřejňovány na webové stránce ECB (www.ecb.int); viz také webové stránky Eurosystému (příloha 5)., což je zpravidla v 18 hodin času ECB (SEČ). Poslední obchodní den udržovacího období minimálních rezerv Eurosystému se lhůta pro podávání žádostí o přístup ke vkladové facilitě prodlužuje o dalších 30 minut. V žádosti musí být uvedena výše vkladu, který má být v rámci facility uložen. Objem prostředků, které může protistrana v rámci facility uložit, není omezen. d) Splatnost a úrokové podmínky Splatnost vkladů v rámci této facility je jeden den. Pro protistrany, které se přímo účastní TARGETu, je úvěr splatný příští den, ve kterém je v provozu příslušný národní systém RTGS, a to k okamžiku jeho otevření. Úrokovou sazbu vyhlašuje Eurosystém předem a stanoví se jako jednoduchá úroková sazba na základě metody počítání dní "skutečný počet/360". ECB může úrokovou sazbu kdykoli změnit, a to s účinností nejdříve od následujícího obchodního dne Eurosystému. Úrok z vkladu je splatný se splatností vkladu. e) Pozastavení facility Přístup k facilitě se uděluje pouze v souladu s cíli a obecným směřováním měnové politiky ECB. ECB může podmínky facility kdykoli upravit nebo ji pozastavit. KAPITOLA 5 5. POSTUPY 5.1 Postupy nabídkových řízení 5.1.1 Obecně Operace Eurosystému na volném trhu se zpravidla provádějí ve formě nabídkových řízení. Postupy nabídkových řízení Eurosystému jsou vykonávány v šesti operačních krocích, jak je popsáno rámečku 3. Eurosystém rozlišuje mezi dvěma rozdílnými typy postupů nabídkových řízení: standardními a rychlými nabídkovými řízeními. Postupy pro standardní i rychlá výběrová řízení jsou totožné, s výjimkou časového rámce a okruhu protistran. +++++ TIFF +++++ a) Standardní nabídková řízení V případě standardních nabídkových řízení uplyne od vyhlášení nabídkového řízení k potvrzení výsledků přidělení nejvýše 24 hodin (kdy časové rozmezí mezi uzávěrkou podávání nabídek a vyhlášením výsledků přidělení činí přibližně dvě hodiny). Přehled obvyklého časového rámce operačních kroků standardních nabídkových řízení nabízí graf 1. Evropská centrální banka se může případně rozhodnout časový rámec jednotlivých operací upravit. Formou standardních nabídkových řízení se vždy provádějí hlavní refinanční operace, dlouhodobější refinanční operace a strukturální operace (s výjimkou přímých transakcí). Standardních nabídkových řízení se mohou zúčastnit protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti podle bodu 2.1. +++++ TIFF +++++ Poznámka: Údaje odkazují na operační kroky podle rámečku 3. b) Rychlá nabídková řízení Rychlá nabídková řízení zpravidla probíhají do jedné hodiny od vyhlášení nabídkového řízení, přičemž potvrzení se uskuteční okamžitě po vyhlášení výsledku přidělení. Obvyklý časový rámec operačních kroků rychlých nabídkových řízení je uveden v grafu 2. Evropská centrální banka se může případně rozhodnout časový rámec jednotlivých operací upravit. Rychlá nabídková řízení se využívají pouze k provádění operací jemného doladění. Eurosystém může v souladu s podmínkami a postupy popsanými v bodu 2.1 zvolit omezený počet protistran, které se rychlých nabídkových řízení zúčastní. +++++ TIFF +++++ Poznámka: Údaje odkazují na operační kroky podle rámečku 3. c) Nabídková řízení s pevnou a proměnlivou sazbou Eurosystém má možnost provádět nabídková řízení s pevnou (objemová nabídková řízení) nebo proměnlivou (úroková nabídková řízení) sazbou. V případě nabídkového řízení s pevnou sazbou ECB předem stanoví úrokovou sazbu a zúčastněné protistrany nabízejí částku peněz, kterou jsou připraveny při této pevné úrokové sazbě nakoupit či prodat [25] Při měnových swapech na základě nabídkových řízení s pevnou sazbou stanoví ECB swapové body operace a protistrany nabízejí pevnou částku měny, kterou jsou při této sazbě připraveny prodat (a zpětně odkoupit) nebo nakoupit (a zpětně prodat).. Při nabídkovém řízení s proměnlivou sazbou nabízejí protistrany částky peněz a úrokové sazby, při nichž si přejí uzavřít obchod s národními centrálními bankami [26] Při měnových swapech na základě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou nabízejí protistrany pevnou částku měny a swapové body, při nichž si přejí uzavřít obchod.. 5.1.2 Kalendář operací nabídkových řízení a) Hlavní a dlouhodobější refinanční operace Hlavní a dlouhodobější refinanční operace se provádějí podle indikativního kalendáře zveřejňovaného Eurosystémem [27] Kalendář operací nabídkových řízení Eurosystému lze nalézt na webové stránce ECB (www.ecb.int); viz také webové stránky Eurosystému (příloha 5).. Tento kalendář je zveřejňován nejpozději tři měsíce před začátkem roku, pro který je platný. Běžné obchodní dny pro hlavní a dlouhodobější refinanční operace jsou uvedeny v tabulce 2. ECB směřuje k zajištění toho, aby se hlavních a dlouhodobějších refinančních operací mohly účastnit všechny protistrany. ECB tedy při sestavování kalendáře těchto operací činí odpovídající úpravy obvyklého rozvrhu tak, aby zohlednila bankovní prázdniny v jednotlivých členských státech. TABULKA 2 Běžné obchodní dny pro hlavní a dlouhodobější refinanční operace Typ operace | Běžný obchodní den (T) | Hlavní refinanční operace | Každé úterý | Dlouhodobější refinanční operace | Poslední středa každého kalendářního měsíce | b) Strukturální operace Strukturální operace na základě standardních nabídkových řízení se neprovádějí podle žádného předem stanoveného kalendáře. Běžně se však provádějí a vypořádávají pouze v ty dny, které jsou obchodními dny národních centrálních bank [28] V tomto dokumentu se "obchodním dnem národní centrální banky" rozumí každý den, ve kterém je národní centrální banka konkrétního členského státu otevřena pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému. Pobočky národní centrální banky v některých členských státech mohou mít zavřeno z důvodu místního nebo regionálního svátku. V takových případech musí příslušná národní centrální banka protistrany předem informovat o opatřeních, která mají být přijata pro transakce s danými pobočkami. ve všech členských státech. c) Operace jemného doladění Operace jemného doladění se neprovádějí podle žádného předem stanoveného kalendáře. ECB může rozhodnout o provedení operace jemného doladění v kterýkoli obchodní den Eurosystému. Těchto operací se zúčastní pouze národní centrální banky členských států, ve kterých jsou den obchodu, den zúčtování i den úhrady obchodními dny národní centrální banky. 5.1.3 Vyhlašování operací nabídkových řízení Standardní nabídková řízení Eurosystému se vyhlašují veřejně prostřednictvím komunikačních služeb. Národní centrální banky mohou navíc operaci nabídkového řízení protistranám, které nemají přístup ke komunikačním službám, oznámit přímo. Oznámení o vyhlášení nabídkového řízení obvykle obsahuje tyto informace: - referenční číslo operace nabídkového řízení, - datum operace nabídkového řízení, - typ operace (poskytnutí nebo absorpce likvidity a druh nástroje měnové politiky, který bude použit), - splatnost operace, - druh aukce (nabídkové řízení s pevnou nebo pohyblivou sazbou), - metodu přidělení ("holandská" nebo "americká" aukce, jak jsou vymezeny v bodu 5.1.5 písm. d)), - zamýšlený objem operace (obvykle pouze v případě dlouhodobějších refinančních operací), - pevnou úrokovou sazbu/cenu/swapový bod (pro nabídková řízení s pevnou sazbou), - případně minimální/maximální přijímanou úrokovou sazbu/cenu/swapový bod, - případně den zahájení a den splatnosti operace nebo hodnotu ke dni a den splatnosti nástroje (v případě vydávání dluhových cenných papírů), - dotčené měny a měnu, jejíž částka je pevná (v případě měnových swapů), - referenční spotový směnný kurz, který bude využit pro výpočet nabídek (v případě měnových swapů), - případně horní hranici nabídky, - případně minimální jednotlivou částku přidělení, - případně minimální poměr přidělení, - časový rozvrh pro podávání nabídek, - denominaci dluhových cenných papírů (v případě vydávání dluhových cenných papírů) a - kód ISIN emise (v případě vydávání dluhových cenných papírů). S ohledem na posílení průhlednosti operací jemného doladění obvykle Eurosystém vyhlašuje rychlá nabídková řízení veřejně a předem. Za výjimečných okolností se však může ECB rozhodnout rychlá nabídková řízení veřejně předem nevyhlašovat. Vyhlašování rychlých nabídkových řízení se řídí stejnými postupy jako vyhlašování standardních nabídkových řízení. V případě rychlého nabídkového řízení, ať již vyhlášeného veřejně či nikoliv, jsou vybrané protistrany kontaktovány přímo národními centrálními bankami. 5.1.4 Příprava protistran a podávání nabídek Nabídky protistran musí mít formu stanovenou národními centrálními bankami pro danou operaci. Nabídky pro nabídkové řízení musí být podávány národním centrálním bankám členského státu, ve kterém má daná instituce zařízení (ústředí nebo pobočku). Nabídky instituce mohou být v každém členském státě podávány pouze jedním zařízením (ústředím nebo pobočkou). V případě nabídkových řízení s pevnou sazbou uvedou protistrany ve svých nabídkách částku peněz, se kterou jsou s národními centrálními bankami připraveny obchodovat [29] Při měnových swapech na základě nabídkových řízení s pevnou sazbou uvede protistrana pevnou částku měny, se kterou si přeje s Eurosystémem obchodovat.. V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou mohou protistrany podat nabídky až na deset různých úrovní úrokové sazby/ceny/swapového bodu. V každé nabídce uvedou částku peněz, se kterou jsou s národními centrálními bankami připraveny obchodovat, a odpovídající úrokovou sazbu [30] Pokud jde o vydávání dluhových cenných papírů ECB, může ECB rozhodnout, že nabídky mají být vyjádřeny spíše prostřednictvím ceny než úrokové sazby. V takových případech se cena zaznamená jako procentuální podíl nominální hodnoty., [31] Při měnových swapech s proměnlivou sazbou musí protistrana uvést pevně stanovenou částku měny, se kterou si přeje s Eurosystémem obchodovat, a odpovídající úroveň swapových bodů.. Nabídka úrokové sazby musí být vyjádřena jako násobky 0,01 procentního bodu. V případě nabídky pro měnový swap na základě nabídkového řízení s proměnlivou sazbou musí být swapové body kotovány v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi a vyjádřeny jako násobky 0,01 swapového bodu. Minimální částka nabídky pro hlavní refinanční operace činí 1000000 EUR. Nabídky přesahující tuto částku musí být vyjádřeny jako násobky 100000 EUR. Stejná výše minimální nabídky a stejné násobky platí i pro operace jemného doladění a strukturální operace. Minimální částka nabídky se vztahuje na každou jednotlivou úroveň úrokové sazby/ceny/swapového bodu. Pro dlouhodobější refinanční operace stanoví každá národní centrální banka minimální částku nabídky v rozmezí od 10000 EUR do 1000000 EUR. Nabídky přesahující tuto částku musí být vyjádřeny jako násobky 10000 EUR. Minimální částka nabídky se vztahuje na každou jednotlivou úroveň úrokové sazby. ECB může stanovit horní hranici nabídek, aby tak zabránila podávání nabídek nepřiměřeně vysokých. Každá takováto horní hranice se vždy uvede v oznámení o vyhlášení nabídkového řízení. Očekává se, že protistrany jsou vždy schopny pokrýt částku, která jim bude přidělena, dostačujícím objemem podkladových aktiv [32] Nebo vypořádat v hotovosti v případě operací na absorpci likvidity.. Smluvní nebo veřejnoprávní úprava uplatňovaná danou národní centrální bankou umožní uvalení sankce v případě, kdy protistrana není schopná převést dostatečný objem podkladových aktiv nebo hotovosti, aby vypořádala částku, která jí byla v rámci operace nabídkového řízení přidělena. Nabídky lze odvolat až do skončení lhůty pro podávání nabídek. Nabídky podané po lhůtě stanovené v oznámení o vyhlášení nabídkového řízení jsou neplatné. Dodržení lhůty posuzují národní centrální banky. Národní centrální banky vyřadí všechny nabídky protistrany, pokud úhrnná částka nabídky přesáhne horní hranici nabídek stanovenou ECB. Národní centrální banky rovněž vyřadí jakoukoli nabídku, která je nižší než minimální částka nabídek, nebo je nižší než minimální, respektive vyšší než maximální přijímaná úroková sazba/cena/swapový bod. Národní centrální banky dále mohou vyřadit nabídky, které jsou neúplné nebo nemají stanovenou formu. Pokud je nabídka vyřazena, uvědomí příslušná národní centrální banka protistranu o svém rozhodnutí dříve, než dojde k přidělování. 5.1.5 Postupy přidělování a) Operace nabídkového řízení s pevnou sazbou Při přidělování v rámci nabídkových řízení s pevnou sazbou se nabídky obdržené od protistran sečtou. Jestliže úhrnná částka nabídky přesáhne celkový objem likvidity, která má být přidělena, uspokojují se podané nabídky poměrně na základě poměru přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky (viz rámeček 4). Částka přidělená každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro. ECB se však může rozhodnout, že v nabídkovém řízení s pevnou sazbou přidělí každému účastníkovi minimální částku/poměr. +++++ TIFF +++++ b) Nabídková řízení s proměnlivou sazbou v eurech Při přidělování v rámci nabídkových řízení na poskytování likvidity s proměnlivou sazbou v eurech se nabídky seřazují sestupně podle nabídnutých úrokových sazeb. Nabídky s nejvyššími úrovněmi úrokových sazeb jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími nižšími úrokovými sazbami jsou poté přijímány, dokud není celkový objem likvidity určený k přidělení vyčerpán. Pokud při nejnižší přijaté úrovni úrokové sazby (tj. mezní úrokové sazbě), přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní úrokové sazbě (viz rámeček 5). Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro. +++++ TIFF +++++ Při přidělování v rámci nabídkových řízení na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou (která mohou být například využita k vydávání dluhových cenných papírů a příjmu termínovaných vkladů) se nabídky seřazují vzestupně podle nabídnutých úrokových sazeb (nebo sestupně podle nabízených cen). Nabídky s nejnižší úrokovou sazbou (nebo nejvyššími cenami) jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími vyššími úrokovými sazbami (nižšími cenami) jsou pak přijímány, dokud není celkový objem likvidity určený k absorbování vyčerpán. Pokud při nejvyšší přijaté úrovni úrokové sazby, respektive nejnižší ceně (tj. mezní úroková sazbě/ceně), přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní úrokové sazbě (viz rámeček 5). Při vydávání dluhových cenných papírů se objem přidělovaný každé protistraně zaokrouhlí na nejbližší násobek nominální hodnoty dluhových cenných papírů. U ostatních operací na absorpci likvidity se objem přidělovaný každé protistraně zaokrouhlí na nejbližší celé euro. ECB se může rozhodnout, že v nabídkovém řízení s proměnlivou sazbou přidělí každému úspěšnému účastníkovi minimální částku. c) Nabídková řízení s proměnlivou sazbou pro měnové swapy Při přidělování v rámci nabídkových řízení na poskytnutí likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy se nabídky seřazují vzestupně podle nabízených swapových bodů [33] Nabídky swapových bodů jsou uváděny vzestupně, přičemž se zohledňuje algebraické znaménko nabídky, které závisí na znaménku rozdílu úrokové sazby pro cizí měnu a euro. Jestliže je při splatnosti swapu úroková sazba cizí měny vyšší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu kladná (tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s prémií). Opačně platí, že jestliže je úroková sazba cizí měny nižší než odpovídající úroková sazba eura, je nabídka swapového bodu záporná (tj. euro je vůči cizí měně nabízeno s diskontem).. Nabídky s nejnižšími swapovými body jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími vyššími swapovými body jsou poté přijímány, dokud není celkový objem stanovené měny určený k přidělení vyčerpán. Pokud při nejvyšší přijaté nabídce swapových bodů (tj. mezní nabídce swapového bodu) přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní nabídce swapového bodu (viz rámeček 6). Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Při přidělování v rámci nabídkových řízení na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou pro měnové swapy se nabídky seřazují sestupně podle uváděných swapových bodů. Nabídky s nejvyššími uváděnými swapovými body jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími nižšími swapovými body jsou poté přijímány, dokud není celkový objem stanovené měny určený k přidělení vyčerpán. Pokud při nejnižší přijaté nabídce swapových bodů (tj. mezní nabídce swapového bodu) přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní nabídce swapového bodu (viz rámeček 6). Objem přidělovaný každé protistraně se zaokrouhlí na nejbližší celé euro. d) Druh aukce V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou může Eurosystém uplatňovat aukce s jednoduchou nebo s násobnou sazbou. Při aukci s jednoduchou sazbou (holandská aukce) se přidělovací úroková sazba/cena/swapový bod uplatňovaná/ý pro všechny uspokojené nabídky rovná mezní úrokové sazbě/ceně/swapovému bodu (tj. takové hodnotě, při které je celé přidělované množství vyčerpáno). Při aukci s násobnou sazbou (americká aukce) se přidělovací úroková sazba/cena/swapový bod uplatňovaná/ý pro všechny uspokojené nabídky rovná úrokové sazbě/ceně/swapovému bodu nabídnuté/mu pro každou jednotlivou nabídku. 5.1.6 Vyhlašování výsledků nabídkového řízení Výsledky standardních a rychlých nabídkových řízení se vyhlašují prostřednictvím komunikačních služeb. Národní centrální banky mohou navíc protistranám, které nemají přístup ke komunikačním službám, oznámit výsledky přidělení přímo. Oznámení o výsledcích nabídkového řízení obvykle obsahuje tyto informace: - referenční číslo operace nabídkového řízení, - datum operace nabídkového řízení, - typ operace, - splatnost operace, - celkovou částku nabídky protistran Eurosystému, - počet účastníků, - dotčené měny (v případě měnových swapů), - celkový přidělený objem, - procento přidělení (v případě nabídkových řízení s pevnou sazbou), - spotový směnný kurz (v případě měnových swapů), - přijatou mezní úrokovou sazbu/cenu/swapový bod a procento přidělení při mezní úrokové sazbě/ceně/swapovém bodu (v případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou), - nejnižší a nejvyšší sazbu nabídky a vážený průměr sazby přidělení (v případě aukcí s násobnou sazbou), - případně den zahájení a den splatnosti operace, nebo hodnotu ke dni a den splatnosti nástroje (v případě vydávání dluhových cenných papírů), - případně minimální jednotlivou částku přidělení, - případně minimální poměr přidělení, - denominaci dluhových cenných papírů (v případě vydávání dluhových cenných papírů) a - kód ISIN emise (v případě vydávání dluhových cenných papírů). Národní centrální banky úspěšným účastníkům přímo potvrdí jednotlivé výsledky přidělení. 5.2 Postupy dvoustranných operací a) Obecně Národní centrální banky mohou provádět operace na základě dvoustranných postupů [34] Rada guvernérů ECB rozhodne o tom, zda ECB může za výjimečných okolností provádět dvoustranné operace jemného doladění sama.. Tyto postupy mohou být použity pro operace jemného doladění na volném trhu a pro strukturální přímé operace. V širším smyslu se vymezují jako jakékoliv postupy, při kterých Eurosystém provádí transakci s jednou nebo několika protistranami bez nabídkového řízení. V tomto ohledu je možné rozlišovat dva rozdílné typy dvoustranných postupů: operace, při kterých jsou protistrany kontaktovány Eurosystémem přímo, a operace prováděné prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů. b) Přímý kontakt s protistranami Při tomto postupu národní centrální banky přímo kontaktují jednu nebo několik domácích protistran, které jsou vybrány na základě kritérií uvedených v bodu 2.2. Národní centrální banky rozhodnou podle přesných pokynů vydaných ECB o tom, zda s protistranami uzavřou dohodu. Transakce se vypořádávají prostřednictvím národních centrálních bank. Pokud by Rada guvernérů ECB rozhodla, že dvoustranné operace může za výjimečných okolností provádět rovněž ECB sama (nebo prostřednictvím jedné nebo více národních centrálních bank vystupujících jako výkonný nástroj ECB), postupy těchto operací se odpovídajícím způsobem upraví. V takovém případě ECB (nebo národní centrální banka/y vystupující jako výkonný nástroj ECB) přímo kontaktuje jednu nebo více protistran v eurozóně vybraných podle kritérií uvedených v bodu 2.2. ECB (nebo národní centrální banka/y vystupující jako výkonný nástroj ECB) rozhodne o tom, zda s protistranami uzavře dohodu. Transakce se nicméně vypořádají decentralizovaně prostřednictvím národních centrálních bank. Dvoustranné operace prostřednictvím přímého kontaktu lze použít při reverzních transakcích, přímých transakcích, měnových swapech a příjmu termínovaných vkladů. c) Operace prováděné prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů Národní centrální banky mohou přímé transakce vykonávat prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů. Okruh protistran není pro tyto operace předem omezen a postupy jsou přizpůsobeny tržním zvyklostem pro obchodovaný dluhový nástroj. Rada guvernérů ECB rozhodne o tom, zda za výjimečných okolností může provádět přímé operace jemného doladění prostřednictvím burz cenných papírů a makléřů ECB sama (nebo jedna nebo více národních centrálních bank vystupujících jako výkonný nástroj ECB). d) Vyhlášení dvoustranných operací Dvoustranné operace se obvykle vyhlašují veřejně a předem. ECB se kromě toho může rozhodnout výsledky dvoustranných operací veřejně nevyhlásit. e) Obchodní dny ECB se může rozhodnout provádět dvoustranné operace jemného doladění kterýkoli obchodní den Eurosystému. Těchto operací se účastní pouze národní centrální banky členských států, ve kterých jsou den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodními dny národní centrální banky. Přímé dvoustranné operace pro strukturální účely se obvykle provádějí a vypořádávají pouze ve dnech, které jsou obchodními dny národních centrálních bank ve všech členských státech. 5.3 Postupy vypořádávání 5.3.1 Obecně Peněžní transakce vztahující se k využití stálých facilit Eurosystému nebo k účasti na operacích na volném trhu se vypořádávají na účtech protistran u národních centrálních bank (nebo na účtech zúčtovacích bank účastnících se TARGETu). Peněžní transakce se vypořádávají pouze po konečném převodu podkladových aktiv (nebo v okamžiku převodu). To znamená, že podkladová aktiva musí být buď již předem složena na bezpečný depozitní účet u národních centrálních bank, nebo vypořádána na vnitrodenním základě dodání proti zaplacení. Převod podkladových aktiv se provádí prostřednictvím účtů protistran pro zúčtování cenných papírů v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry, které splňují minimální standardy stanovené ECB [35] Popis standardů k využití způsobilých systémů vypořádání obchodů s cennými papíry v eurozóně a aktualizovaný seznam způsobilých spojení mezi těmito systémy lze najít na webové stránce ECB (www.ecb.int).. Protistrany, které nemají bezpečné depozitní účty u národních centrálních bank nebo účty pro zúčtování cenných papírů v systému vypořádání obchodů s cennými papíry splňujícím minimální standardy stanovené ECB, mohou transakce s podkladovými aktivy vypořádat prostřednictvím účtu pro zúčtování cenných papírů nebo bezpečného depozitního účtu korespondentské úvěrové instituce. Další ustanovení týkající se postupů vypořádávání jsou vymezeny smluvní úpravou uplatňovanou národními centrálními bankami (nebo ECB) pro specifické nástroje měnové politiky. Z důvodu rozdílů ve vnitrostátních právních předpisech a provozních postupech se mohou postupy vypořádávání mezi jednotlivými národními centrálními bankami mírně lišit. 5.3.2 Vypořádávání operací na volném trhu Operace na volném trhu založené na standardních nabídkových řízeních (tj. hlavní refinanční operace, dlouhodobější refinanční operace a strukturální operace) se běžně vypořádávají první den následující po dni obchodu, kdy jsou otevřeny všechny příslušné národní systémy RTGS a všechny příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Eurosystém se v zásadě snaží vypořádávat všechny transakce, které se vztahují k jeho operacím na volném trhu, ve všech členských státech a se všemi protistranami, které poskytly dostatečná podkladová aktiva, ve stejnou dobu. Avšak vzhledem k provozním omezením a technickým vlastnostem systémů vypořádání obchodů s cennými papíry se časové rozvržení operací na volném trhu může v rámci zúčtovacího dne v prostoru eurozóny lišit. Okamžik vypořádání hlavních a dlouhodobějších refinančních operací se zpravidla shoduje s okamžikem splacení předchozí operace s odpovídající splatností. Eurosystém se snaží vypořádávat operace na volném trhu, které jsou založeny na rychlých nabídkových řízeních a dvoustranných postupech, v den obchodu. Z provozních důvodů však může Eurosystém pro tyto operace příležitostně použít jiné zúčtovací dny, zejména pak pro přímé transakce (jak pro účely jemného doladění, tak pro strukturální účely) a měnové swapy (viz tabulka 3). TABULKA 3 Běžné zúčtovací dny pro operace Eurosystému na volném trhu [37] Nástroj měnové politiky | Zúčtovací den operací založených na standardních nabídkových řízeních | Zúčtovací den operací založených na rychlých nabídkových řízeních nebo dvoustranných postupech | Reverzní transakce | T+1 | T | Přímé transakce | — | Podle tržní úmluvy pro podkladová aktiva | Vydávání dluhových cenných papírů | T+1 | — | Měnové swapy | — | T, T+1 or T+2 | Příjem termínovaných vkladů | — | T | 5.3.3 Postupy na konci dne Postupy na konci dne jsou popsány v dokumentaci týkající se národních systémů RTGS a TARGETu. Zavírací doba TARGETu je zpravidla 18.00 hodin času ECB (SEČ). Po zavírací době již národní systémy RTGS nepřijímají ke zpracování žádné další platební příkazy, avšak zbývající platební příkazy přijaté před zavírací dobou jsou ještě zpracovány. Požadavky protistran na přístup k mezní zápůjční facilitě nebo vkladové facilitě musí být příslušným národním centrálním bankám předloženy nejpozději 30 minut po skutečné zavírací době TARGETu [36] Uzávěrka pro podávání žádostí o přístup ke stálým facilitám Eurosystému se poslední obchodní den udržovacího období minimálních rezerv Eurosystému prodlužuje o dalších 30 minut.. Jakékoli záporné zůstatky na účtech pro zúčtování (v národních systémech RTGS) způsobilých protistran, které na nich zbývají po ukončení kontrolních postupů na konci dne, se automaticky považují za žádost o přístup k mezní zápůjční facilitě (viz bod 4.1). KAPITOLA 6 6. ZPŮSOBILÁ AKTIVA 6.1 Obecně Čl. 18 odst. 1 statutu ESCB stanoví, že ECB a národní centrální banky mohou obchodovat na finančních trzích prostřednictvím nákupu a prodeje podkladových aktiv, a to přímo nebo na základě dohod o zpětném odkupu, a vyžaduje, aby všechny úvěrové operace Eurosystému byly dostatečně zajištěny. Všechny operace Eurosystému na poskytnutí likvidity jsou tedy založeny na podkladových aktivech poskytnutých protistranami, a to buď ve formě převodu vlastnictví aktiv (v případě přímých transakcí nebo dohod o zpětném odkupu), nebo ve formě zástavy příslušných aktiv (v případě zajištěných úvěrů) [37] Na podkladových aktivech jsou založeny i přímé a reverzní operace na volném trhu zaměřené na absorpci likvidity. Kritéria způsobilosti podkladových aktiv reverzních operací na volném trhu zaměřených na absorpci likvidity jsou shodná s kritérii způsobilosti uplatňovanými u podkladových aktiv reverzních operací na volném trhu zaměřených na poskytnutí likvidity. Avšak v případě operací zaměřených na absorpci likvidity se neuplatňují srážky při ocenění.. Vzhledem k záměru ochránit Eurosystém před ztrátami z jeho operací měnové politiky, zajistit rovné zacházení s protistranami a posílit provozní účinnost, musí podkladová aktiva splňovat určitá kritéria, aby mohla být považována za způsobilá pro operace měnové politiky Eurosystému. Má se za to, že k zajištění rovného zacházení a provozní účinnosti by přispěla harmonizace kritérií způsobilosti v celé eurozóně. Zároveň musí být věnována patřičná pozornost existujícím rozdílům finanční struktury mezi členskými státy. Výhradně pro vnitřní potřeby Eurosystému se tedy rozlišují dvě kategorie aktiv způsobilých pro operace měnové politiky Eurosystému. Tyto dvě kategorie se označují jako "řád 1" a "řád 2": - řád 1 se skládá z obchodovatelných dluhových nástrojů splňujících jednotná kritéria způsobilosti stanovená ECB, která jsou platná v celé eurozóně, a - řád 2 se skládá z doplňujících aktiv, obchodovatelných i neobchodovatelných, která se vyznačují zvláštní důležitostí pro vnitrostátní finanční trhy a bankovní systémy a pro která stanovují kritéria způsobilosti národní centrální banky, avšak s tím, že tato aktiva také podléhají minimálním kritériím způsobilosti stanoveným ECB. Specifická kritéria způsobilosti pro řád 2 uplatňovaná příslušnými národními centrálními bankami podléhají schválení ECB. Z hlediska kvality aktiv a jejich způsobilosti pro různé druhy operací měnové politiky Eurosystému není mezi oběma řády žádný rozdíl (s výjimkou skutečnosti, že aktiva řádu 2 nejsou Eurosystémem zpravidla využívána při přímých transakcích). Aktiva způsobilá pro operace měnové politiky Eurosystému mohou být rovněž využita jako podkladová aktiva pro vnitrodenní úvěr. Aktiva řádu 1 a 2 podléhají opatřením ke kontrole rizika podle bodu 6.4. Protistrany Eurosystému mohou způsobilá aktiva využívat na přeshraničním základě, tj. mohou získávat finanční prostředky z národní centrální banky členského státu, ve kterém jsou usazeny, využitím aktiv nacházejících se v jiném členském státě (viz bod 6.6). 6.2 Aktiva řádu 1 ECB stanoví a vede seznam aktiv řádu 1. Tento seznam je přístupný veřejnosti [38] Tento seznam je zveřejňován a denně aktualizován na webové stránce ECB (www.ecb.int).. Dluhové cenné papíry vydávané ECB jsou vedeny jako aktiva řádu 1. Dluhové cenné papíry vydané národními centrálními bankami před přijetím eura v jejich členském státě jsou rovněž zařazeny na seznam aktiv řádu 1. Na ostatní aktiva řádu 1 se vztahují tato kritéria způsobilosti (viz také tabulka 4): - musí se jednat o dluhové nástroje, které: a) znějí na pevně a bezpodmínečně stanovenou částku jistiny a b) mají kupón, který nemůže vést k zápornému hotovostnímu toku. Tento kupón by měl navíc být: i) kupónem s nulovou sazbou, ii) kupónem s pevnou sazbou, nebo iii) kupónem s proměnlivou sazbou vázanou na referenční úrokovou sazbu. Kupón může být vázán na změnu hodnocení samotného vydavatele. Způsobilé jsou rovněž dluhopisy vázané na inflaci. Tyto charakteristiky musí být zachovány až do okamžiku umoření [39] Dluhové nástroje udělující práva k jistině nebo úroku, která jsou podřízena právům držitelů jiných dluhových nástrojů stejného emitenta (nebo v rámci strukturované emise podřízeny ostatním tranším stejné emise), jsou z řádu 1 vyloučeny., - musí splňovat vysoké úvěrové standardy. Při hodnocení úvěrového standardu dluhového nástroje bere ECB mimo jiné v úvahu dostupná hodnocení tržními agenturami, záruky poskytnuté finančně zdravými ručiteli [40] Ručitelé musí být usazeni v EHP. a rovněž některá institucionální kritéria k zajištění zvláště vysoké ochrany držitelů nástroje [41] Dluhové nástroje vydávané úvěrovými institucemi, které zcela nesplňují kritéria stanovená v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3, ve znění směrnice Rady 88/220/EHS ze dne 22. března 1988, Úř. věst. L 100, 19.4.1988, s. 31, směrnice 2001/107/ES ze dne 21. ledna 2002, Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 20, a směrnice 2001/108/ES ze dne 21. ledna 2002, Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 35, jsou přijímány do řádu 1 pouze tehdy, jestliže je každé emisi jako takové uděleno ohodnocení (hodnotící agenturou), které ukazuje, že z pohledu Eurosystému tento nástroj splňuje vysoké úvěrové standardy. Způsobilost dluhových nástrojů vydávaných v rámci určitého emisního programu se hodnotí na základě ohodnocení tohoto programu.. Záruka se bude považovat za přijatelnou, pokud ručitel poskytne bezpodmínečnou a neodvolatelnou záruku za závazky emitenta, které se týkají splacení jistiny, úroků a jakýchkoli dalších částek splatných v souvislosti s dluhovými nástroji jejich držiteli, dokud tyto závazky zcela nezaniknou. Záruka musí být splatná na první výzvu (nezávisle na zajištěném dluhovém cenném papíru). Záruky poskytnuté veřejnoprávními subjekty, které jsou oprávněny vybírat daně, by měly být buď splatné na první výzvu, nebo by se měla platba uskutečnit včas a okamžitě po nedodržení zajištěného závazku. Závazky ručitele plynoucí ze záruky musí být přinejmenším rovnocenné všem ostatním nezajištěným závazkům ručitele. Záruka musí být upravena právními předpisy některého členského státu EU a musí být platná, závazná a na ručiteli vymahatelná [42] Požadavek vymahatelnosti se řídí úpadkovým a konkursním právem, obecnými zásadami spravedlnosti a dalšími obdobnými právními předpisy a zásadami, které se vztahují na ručitele a které ovlivňují práva věřitele vůči ručiteli obecně.. Právní potvrzení platnosti, závaznosti a vymahatelnosti záruky [43] Pokud je ručitel usazen v jiném právním systému než v tom, jehož právní předpisy upravují poskytovanou záruku, je součástí potvrzení i to, že záruka je platná a vymahatelná podle právních předpisů vztahujících se na místo usazení ručitele. musí být Eurosystému [44] Právní potvrzení by mělo být předloženo k přezkoumání té národní centrální bance, která ohlašuje určité aktivum, jež je zajištěné zárukou, k zařazení na seznam způsobilých aktiv. Národní centrální banka ohlašující aktivum je obvykle národní centrální bankou té země, v níž bude aktivum registrováno, obchodováno nebo kotováno. V případě více registrací by se veškeré dotazy měly zasílat na pohotovostní linku ECB pro způsobilá aktiva na adresu Eligible-Assets.hotline@ecb.int. předloženo v podobě formálně i věcně přijatelné, a to předtím, než je aktivum zajištěné zárukou uznáno za způsobilé. Potřeba právního potvrzení se nevztahuje na záruky poskytnuté v souvislosti s dluhovými nástroji s jednotlivým ohodnocením aktiv nebo na záruky poskytnuté veřejnoprávními subjekty oprávněnými vybírat daně, - musí být převoditelné v zaknihované formě, - musí být uloženy/registrovány (vydány) v EHP, a to u centrální banky nebo u střediska evidence cenných papírů, které splňuje minimální standardy stanovené ECB. Musí být drženy (vypořádány) v eurozóně prostřednictvím účtu v Eurosystému nebo v systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který splňuje standardy stanovené ECB (aby bezvadnost zajištění a jeho realizace podléhaly právu země eurozóny). Pokud středisko evidence cenných papírů, ve kterém je aktivum vydáno, a systém vypořádání obchodů s cennými papíry, ve kterém je aktivum drženo, nejsou totožné, musí být obě tyto instituce propojeny spojením schváleným ECB [45] Popis standardů pro způsobilé systémy vypořádání obchodů s cennými papíry v eurozóně a aktualizovaný seznam způsobilých spojení mezi těmito systémy lze nalézt na webové stránce ECB (www.ecb.int)., - musí být denominovány v eurech [46] V euru jako takovém nebo jeho národní denominacích., - musí být vydány (nebo případně zajištěny) subjekty usazenými v EHP [47] Požadavek, aby vydávající subjekt byl usazen v EHP, se nevztahuje na mezinárodní a nadnárodní instituce., - musí být registrovány nebo kotovány na regulovaném trhu, jak je vymezen ve směrnici Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů [48] Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 27., nebo registrovány, kotovány či obchodovány na určitých neregulovaných trzích, jak jsou vymezeny ECB [49] Dluhové nástroje vydávané úvěrovými institucemi, které zcela nesplňují kritéria stanovená v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), ve znění pozdějších předpisů, jsou přijímány do řádu 1 pouze tehdy, jestliže jsou registrovány nebo kotovány na regulovaném trhu, jak je vymezen ve směrnici Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů.. Kromě toho může ECB při určování způsobilosti jednotlivých dluhových nástrojů zohlednit likviditu trhu. [51] kontrolou, čímž se rozumí vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem ve všech případech uvedených v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 83/349/EHS nebo obdobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem; dceřiný podnik jiného dceřiného podniku se rovněž považuje za dceřiný podnik mateřského podniku, který stojí v čele těchto podniků. Stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k jedné a téže osobě vztahem kontroly, se rovněž považuje za úzké propojení mezi těmito osobami." [52] Toto ustanovení se nevztahuje na i) úzké propojení mezi protistranou a orgány veřejné moci zemí EHP (včetně případů, kdy je tento orgán veřejné moci ručitelem emitenta); ii) obchodní směnky, za které kromě protistrany ručí přinejmenším jeden subjekt (jiný než úvěrová instituce); iii) dluhové nástroje, které zcela splňují kritéria stanovená v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), ve znění pozdějších předpisů; nebo iv) případy, při kterých jsou dluhové nástroje chráněny zvláštními právními zárukami srovnatelnými s iii).. I přes jejich zařazení na seznam aktiv řádu 1 mohou národní centrální banky rozhodnout, že jako podkladová aktiva nebudou přijímat tyto nástroje: - dluhové nástroje splatné přede dnem splatnosti operace měnové politiky, pro kterou jsou využívány jako podkladová aktiva [53] Pokud by měly národní centrální banky umožnit využití nástrojů se splatností kratší, než je splatnost operací měnové politiky, pro které slouží jako podkladová aktiva, budou protistrany vyzvány k nahrazení takovýchto aktiv ke dni splatnosti nebo před jejím uplynutím., a - dluhové nástroje s příjmovým tokem (např. kupónovou platbou) v průběhu období až do dne splatnosti operace měnové politiky, pro kterou jsou využívány jako podkladová aktiva. Všechna aktiva řádu 1 mohou být využita na přeshraničním základě v celé eurozóně. To znamená, že všechny protistrany Eurosystému musí být schopny tato aktiva buď prostřednictvím spojení se svými domácími systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, nebo jinými způsobilými postupy využívat ke získávání úvěrů od národní centrální banky členského státu, ve kterém je protistrana usazena (viz bod 6.6). Aktiva řádu 1 jsou způsobilá pro všechny operace měnové politiky, které jsou založeny na podkladových aktivech, tj. reverzní a přímé operace na volném trhu, a pro využití mezní zápůjční facility. 6.3 Aktiva řádu 2 Kromě dluhových nástrojů splňujících kritéria způsobilosti pro aktiva řádu 1 mohou národní centrální banky považovat za způsobilá i jiná aktiva, aktiva řádu 2, která se vyznačují zvláštní důležitostí pro národní finanční trhy a bankovní systémy. Kritéria způsobilosti pro aktiva řádu 2 stanovují národní centrální banky v souladu s minimálními kritérii způsobilosti uvedenými níže. Specifická vnitrostátní kritéria způsobilosti pro řád 2 podléhají schválení ECB. Národní centrální banky stanoví a vedou seznam aktiv řádu 2. Tento seznam je přístupný veřejnosti [54] Tyto seznamy jsou zveřejňovány a denně aktualizovány na webové stránce ECB (www.ecb.int). V případě neobchodovatelných aktiv řádu 2 a dluhových nástrojů s omezenou likviditou a zvláštními vlastnostmi se mohou národní centrální banky rozhodnout nezveřejňovat ve svém národním seznamu aktiv řádu 2 informace o jednotlivých emisích, emitentech/dlužnících nebo ručitelích, ale nabídnou alternativní informace k zajištění toho, aby si protistrany v celé eurozóně mohly snadno ověřit způsobilost konkrétního aktiva.. Aktiva řádu 2 musí splňovat tato minimální kritéria způsobilosti (viz také tabulka 4): - mohou být dluhovými nástroji (obchodovatelnými či neobchodovatelnými), které: a) znějí na pevně a bezpodmínečně stanovenou částku jistiny a b) mají kupón, který nemůže vést k zápornému hotovostním toku. Tento kupón by měl navíc být: i) kupónem s nulovou sazbou; ii) kupónem s pevnou sazbou; nebo iii) kupónem s proměnlivou sazbou vázanou na referenční úrokovou sazbu. Kupón může být vázán na změnu hodnocení samotného vydavatele. Způsobilé jsou rovněž dluhopisy vázané na inflaci. Tyto charakteristiky musí být zachovány až do okamžiku umoření. Mohou být rovněž akciemi (obchodovanými na regulovaném trhu, jak je vymezen ve směrnici Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů [55] Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 27.). Akcie vydávané úvěrovými institucemi a dluhové nástroje vydávané úvěrovými institucemi, které zcela nesplňují kritéria stanovená v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) [56] Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3., ve znění směrnice Rady 88/220/EHS ze dne 22. března 1988 [57] Úř. věst. L 100, 19.4.1988, s. 31., směrnice 2001/107/ES ze dne 21. ledna 2002 [58] Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 20. a směrnice 2001/108/ES ze dne 21. ledna 2002 [59] Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 35. nejsou obvykle způsobilé k zařazení na seznam aktiv řádu 2. ECB však může národním centrálním bankám povolit, aby takováto aktiva za určitých podmínek a omezení do svých seznamů aktiv řádu 2 začlenila, TABULKA 4 Způsobilá aktiva pro měnové operace Eurosystému Kritérium | Řád 1 | Řád 2 | Druh aktiva | Dluhové cenné papíry ECBOstatní obchodovatelné dluhové nástroje | Obchodovatelné dluhovés nástrojeNeobchodovatelné dluhové nástrojeAkcie obchodované na regulovaném trhu | Postupy vypořádání | Nástroje musí být uloženy centrálně v zaknihované formě u národní centrálních bank nebo systémů vypořádání obchodů s cennými papíry, které splňují minimální standardy ECB | Aktiva musí být snadno přístupná národní centrální bance, která je začlenila na svůj seznam řádu 2 | Druh vydavatele | Centrální bankyVeřejný sektorSoukromý sektorMezinárodní a nadnárodní instituce | Veřejný sektorSoukromý sektor | Úvěrový standard | Aktivum musí být ECB považováno za aktivum vysoké úvěrové kvality (což může zahrnovat i způsobilou záruku poskytnutou ručitelem z EHP, který je ECB považován za finančně zdravého) | Aktivum musí být národní centrální bankou, která jej zařadila na svůj seznam řádu 2, považováno za aktivum vysoké úvěrové kvality (což může zahrnovat i způsobilou záruku poskytnutou ručitelem z eurozóny, který je národní centrální bankou, jež aktivum zařadila na svůj seznam řádu 2, považován za finančně zdravého) | Místo usazení emitenta (nebo případně ručitele) | EHP | Eurozóna | Umístění aktiva | Místo vydání: EHPMísto vypořádání: eurozóna | Eurozóna | Měna | Euro | Euro | Přeshraniční použití | Ano | Ano | - musí se jednat o dluhové cenné papíry nebo akcie vydané (nebo zaručené) subjekty, které jsou národními centrálními bankami, jež tato aktiva na seznam řádu 2 zařadily, považovány za finančně zdravé. Záruka se bude považovat za přijatelnou, pokud ručitel poskytne bezpodmínečnou a neodvolatelnou záruku za závazky, které se týkají splacení jistiny, úroků a jakýchkoli dalších částek splatných v souvislosti s dluhovými nástroji jejich držiteli, dokud tyto závazky zcela nezaniknou. Záruka musí být splatná na první výzvu (nezávisle na zajištěném dluhovém cenném papíru). Záruky poskytnuté veřejnoprávními subjekty, které jsou oprávněny vybírat daně, by měly být buď splatné na první výzvu, nebo by se měla platba uskutečnit včas a okamžitě po nedodržení zajištěného závazku. Závazky ručitele plynoucí ze záruky musí být přinejmenším rovnocenné všem ostatním nezajištěným závazkům ručitele. Záruka musí být upravena právními předpisy některého členského státu EU a musí být platná, závazná a na ručiteli vymahatelná [60] Požadavek vymahatelnosti se řídí úpadkovým a konkursním právem, obecnými zásadami spravedlnosti a dalšími obdobnými právními předpisy a zásadami, které se vztahují na ručitele a které ovlivňují práva věřitele vůči ručiteli obecně.. Právní potvrzení platnosti, závaznosti a vymahatelnosti záruky [61] Pokud je ručitel usazen v jiném právním systému než v tom, jehož právní předpisy upravují poskytovanou záruku, je součástí potvrzení i to, že záruka je platná a vymahatelná podle právních předpisů vztahujících se na místo usazení ručitele. musí být Eurosystému [62] Právní potvrzení by mělo být předloženo k přezkoumání té národní centrální bance, která ohlašuje určité aktivum, jež je zajištěné zárukou, k zařazení na seznam způsobilých aktiv. Národní centrální banka ohlašující aktivum je obvykle národní centrální bankou té země, v níž bude aktivum registrováno, obchodováno nebo kotováno. V případě více registrací by se veškeré dotazy měly zasílat na pohotovostní linku ECB pro způsobilá aktiva na adresu Eligible-Assets.hotline@ecb.int. předloženo v podobě formálně i věcně přijatelné, a to předtím, než je aktivum zajištěné zárukou uznáno za způsobilé. Potřeba právního potvrzení se nevztahuje na záruky poskytnuté v souvislosti s dluhovými nástroji s jednotlivým ohodnocením aktiv nebo na záruky poskytnuté veřejnoprávními subjekty oprávněnými vybírat daně, - musí být pro národní banku, která je začlenila na svůj seznam řádu 2, snadno dostupné, - musí se nacházet v eurozóně (aby bezvadnost zajištění a jeho realizace podléhaly právu země eurozóny), - musí být denominovány v eurech [63] V euru jako takovém nebo jeho národních denominacích., - musí být vydány (nebo případně zaručeny) subjekty usazenými v eurozóně. [65] kontrolou, čímž se rozumí vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem ve všech případech uvedených v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 83/349/EHS nebo obdobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem; dceřiný podnik jiného dceřiného podniku se rovněž považuje za dceřiný podnik mateřského podniku, který stojí v čele těchto podniků.Stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k jedné a téže osobě vztahem kontroly, se rovněž považuje za úzké propojení mezi těmito osobami." [66] Stejně jako u aktiv řádu 1 se toto ustanovení nevztahuje na i) úzké propojení mezi protistranou a orgány veřejné moci zemí EHP (včetně případů, kdy je tento orgán veřejné moci ručitelem emitenta); ii) obchodní směnky, za které kromě protistrany ručí přinejmenším jeden subjekt (jiný než úvěrová instituce); iii) dluhové nástroje, které zcela splňují kritéria stanovená v čl. 22 odst. 4 směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), ve znění pozdějších předpisů; nebo iv) případy, při kterých jsou dluhové nástroje chráněny zvláštními právními zárukami srovnatelnými s iii).. I přes jejich zařazení na seznam aktiv řádu 2 mohou národní centrální banky rozhodnout, že jako podkladová aktiva nebudou přijímat tyto nástroje: - dluhové nástroje splatné přede dnem splatnosti operace měnové politiky, pro kterou jsou využívány jako podkladová aktiva [67] Stejně jako u aktiv řádu 1, pokud by měly národní centrální banky umožnit využití nástrojů se splatností kratší než je splatnost operací měnové politiky, pro které slouží jako podkladová aktiva, budou protistrany vyzvány k nahrazení takovýchto aktiv ke dni splatnosti nebo před jejím uplynutím., - dluhové nástroje s příjmovým tokem (např. kupónovou platbou) v průběhu období až do dne splatnosti operace měnové politiky, pro kterou jsou využívány jako podkladová aktiva, nebo - akcie s platbou jakéhokoli druhu nebo jakýmkoli jiným právem s nimi spojeným, které může ovlivnit jejich vhodnost jako podkladových aktiv pro období do dne splatnosti operace měnové politiky, pro kterou jsou využívány jako podkladová aktiva. Veškerá aktiva řádu 2 musí být využitelná na přeshraničním základě v celé eurozóně. To znamená, že všechny protistrany Eurosystému musí být schopny tato aktiva buď prostřednictvím spojení se svými domácími systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, nebo jinými způsobilými postupy využívat ke získávání úvěrů od národní centrální banky členského státu, ve kterém je protistrana usazena (viz bod 6.6). Aktiva řádu 2 jsou způsobila pro reverzní transakce na volném trhu a pro využití mezní zápůjční facility. Obvykle nejsou využívána v přímých transakcích Eurosystému. 6.4 Opatření ke kontrol