DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2022/1431

ze dne 24. srpna 2022

o monitorování perfluoralkylovaných látek v potravinách

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Perfluoralkylované látky (PFAS) měly a některé z nich stále ještě mají široké využití v průmyslových a spotřebních aplikacích včetně přípravků na ochranu textilií a koberců proti znečištění, oleofobních přípravků pro materiály z papíru a lepenky určené pro styk s potravinami, hasicích pěn, povrchově aktivních látek pro důlní a ropný průmysl, leštidel na podlahu a insekticidů. Jejich široké používání spolu s jejich přetrváváním v životním prostředí vede k rozsáhlé kontaminaci životního prostředí. Kontaminace potravin těmito látkami je především důsledkem bioakumulace ve vodních a suchozemských potravinových řetězcích a používání materiálů určených pro styk s potravinami obsahujících látky PFAS. Látky PFAS, které se nacházejí v potravinách a u člověka v nejvyšších koncentracích, jsou perfluoroktansulfonová kyselina (PFOS) a perfluoroktanová kyselina (PFOA) a jejich soli.

(2) Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) proto požádal vědeckou komisi pro kontaminující látky v potravinovém řetězci, aby připravila stanovisko k významu potravin a relativnímu přispění různých potravin a materiálů, které přicházejí do styku s potravinami, k expozici člověka kyselinám PFOS a PFOA a jejich solím a aby navrhla, jaké další kroky týkající se hodnocení rizika látek PFAS je potřeba učinit.

(3) Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci přijala vědecké stanovisko ohledně kyselin PFOS a PFOA a jejich solí dne 21. února 2008 (1) a uvedla v něm, že budou doporučeny další údaje o hladinách látek PFAS v potravinách a u člověka, zejména pokud jde o monitorování vývoje v expozici člověka.

(4) Další údaje o výskytu různých látek PFAS v potravinách byly shromážděny podle doporučení Komise 2010/161/EU (2).

(5) V roce 2020 úřad na žádost Komise své hodnocení rizika kyselin PFOS a PFOA aktualizoval a zahrnul do něj i perfluornonanovou kyselinu (PFNA) a perfluorhexansulfonovou kyselinu (PFHxS), přičemž zohlednil nejnovější vědecké informace a údaje o výskytu shromážděné podle doporučení 2010/161/EU. Ve svém stanovisku k riziku pro lidské zdraví v souvislosti s perfluoralkylovanými látkami (3) dospěl úřad k závěru, že u části evropské populace je překračován tolerovatelný týdenní příjem. Úřad však upozornil na to, že u mnoha potravin reprezentativní soubor údajů o výskytu stále chybí, a proto doporučil tyto údaje shromáždit pro širokou škálu látek PFAS v řadě často konzumovaných potravin. Dále vzhledem k tomu, že naměřené koncentrace látek PFAS v některých potravinách byly získány pouze velmi citlivými analytickými metodami, jichž v současnosti většina laboratoří nedokáže dosáhnout, doporučil úřad zavést pro analýzy látek PFAS citlivé analytické metody.

(6) S ohledem na stanovisko úřadu by měly být pro širokou škálu látek PFAS shromážděny údaje o výskytu u potravin, které jsou pro expozici člověka látkám PFAS významné, aby se podpořilo posouzení dietární expozice a vyhodnotila potřeba tyto látky ve specifických komoditách regulovat. Za tímto účelem by měly být monitorovány specifické potraviny ze specifických typů produkce nebo se specifickými vlastnostmi, o nichž údaje chybí, a u různých zpracovaných produktů by měl být proveden odhad faktorů zpracování.

(7) Aby se zabránilo výskytu látek PFAS v potravinách, bude nutné provést následná zkoumání zaměřená na zdroje kontaminace a v návaznosti na to zavést příslušná opatření. Za účelem poskytnutí vodítka v tomto ohledu je vhodné stanovit orientační limity koncentrací látek PFAS v potravinách. Tyto limity by neměly mít vliv na možnost uvést jakoukoli potravinu na trh, ale měla by se provést zkoumání, pokud koncentrace látek PFAS v určité potravině uvedené limity překročí. Ke stanovení koncentrací látek PFAS v množstvích, v nichž se vyskytují, by měly být použity dostatečně citlivé metody. Motivací k tomu by mělo být doporučení cílových mezí stanovitelnosti.

(8) K expozici člověka látkám PFAS významně přispívají potraviny živočišného původu. Úřad dospěl k závěru, že látky PFAS se přenášejí z krmiv do potravin získaných ze zvířat, přičemž existují jasné rozdíly mezi druhy a typem látek PFAS. K takovému přenosu látek PFAS může docházet i z půdy požité hospodářskými zvířaty hledajícími potravu a z vody k napájení zvířat. Pro následná zkoumání zaměřená na určení příčin kontaminace v případech, kdy jsou maximální limity látek PFAS v potravinách živočišného původu stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (4) překročeny, je proto důležité, aby laboratoře byly schopny kontrolovat také krmivo, vodu k napájení zvířat a půdu, na níž zvířata žijí. V současnosti je však o výskytu látek PFAS v krmivech používaných v Unii k dispozici jen málo údajů, které umožňují zkoumat krmiva jako zdroj látek PFAS v potravinách živočišného původu. Vzhledem k tomu, že analyzovat látky PFAS v krmivech je schopen pouze omezený počet laboratoří, provádí Evropská referenční laboratoř pro halogenované perzistentní organické znečišťující látky v krmivech a potravinách další činnost s cílem pomoci laboratořím tuto schopnost rozvinout. Uvedená činnost by měla v budoucnu umožnit přijetí dalších doporučení ohledně látek PFAS v krmivech, jakmile budou mít laboratoře dostatečnou analytickou kapacitu, avšak v mezidobí by mělo být členským státům, jejichž laboratoře jsou látky PFAS v krmivech již schopny analyzovat, doporučeno, aby tak již činily, a v členských státech, které požadovanou analytickou kapacitu dosud nemají, by laboratoře již měly analytické metody pro látky PFAS v krmivech validovat.

(9) Aby se zajistila reprezentativnost vzorků v rámci vzorkované šarže, měly by být použity postupy odběru vzorků stanovené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1428 (5), kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu perfluoralkylovaných látek v některých potravinách.

DOPORUČUJE:

1. Členské státy by ve spolupráci s provozovateli potravinářských podniků měly v letech 2022, 2023, 2024 a 2025 monitorovat přítomnost látek PFAS v potravinách. Členské státy by měly testovat na přítomnost těchto látek PFAS v potravinách: a) perfluoroktansulfonová kyselina (PFOS); b) perfluoroktanová kyselina (PFOA); c) perfluornonanová kyselina (PFNA); d) perfluorhexansulfonová kyselina (PFHxS). Členské státy by měly pokud možno testovat také na přítomnost sloučenin, které jsou kyselinám PFOS, PFOA, PFNA a PFHxS podobné, avšak mají jiný alkylový řetězec a jejichž výskyt v potravinách, vodě k napájení a/nebo v lidském séru je významný, jako jsou: a) perfluorbutanová kyselina (PFBA); b) perfluorpentanová kyselina (PFPeA); c) perfluorhexanová kyselina (PFHxA); d) perfluorheptanová kyselina (PFHpA); e) perfluordekanová kyselina (PFDA); f) perfluorundekanová kyselina (PFUnDA); g) perfluordodekanová kyselina (PFDoDA); h) perfluortridekanová kyselina (PFTrDA); i) perfluortetradekanová kyselina (PFTeDA); j) perfluorbutansulfonová kyselina (PFBS); k) perfluorpentansulfonová kyselina (PFPS); l) perfluorheptansulfonová kyselina (PFHpS); m) perfluornonansulfonová kyselina (PFNS); n) perfluordekansulfonová kyselina (PFDS); o) perfluorundekansulfonová kyselina (PFUnDS); p) perfluordodekansulfonová kyselina (PFDoDS); q) perfluortridekansulfonová kyselina (PFTrDS); r) perfluoroktansulfonamid (FOSA). Členské státy by měly rovněž testovat na přítomnost nově se objevujících látek PFAS v potravinách, jako jsou: a) 2-[(6-chlor-1,1,2,2,3,3,4,4,5,5,6,6-dodekafluorhexyl)oxy]-1,1,2,2-tetrafluorethansulfonová kyselina (kyselá forma F53B); b) 2,3,3,3-tetrafluor-2-(heptafluorpropoxy)-propanová kyselina (kyselá forma GenX); c) (2,2,3-trifluor-3-[1,1,2,2,3,3-hexafluor-3-(trifluormethoxy)propoxy]-propionová kyselina (kyselá forma ADONA); d) 1-propanaminium, N,N-dimethyl-N-oxid-3-[[(3,3,4,4,5,5,6,6,7,7,8,8,8-tridekafluoroktyl)sulfonyl]amino]-, hydroxid (Capstone A); e) 1-propanaminium, N-(karboxymethyl)-N,N-dimethyl-3-[[(3,3,4,4,5,5,6,6,7,7,8,8,8-tridekafluoroktyl)sulfonyl]amino]-, hydroxid (Capstone B); f) fluortelomerové alkoholy a sulfonáty.

2. Monitorování by mělo zahrnovat širokou škálu potravin odrážejících spotřebitelské návyky, včetně ovoce, zeleniny, škrobovitých kořenů a hlíz, mořských řas, obilovin, ořechů, olejnatých semen, potravin pro kojence a malé děti, potravin živočišného původu, nealkoholických nápojů, vína a piva. Údaje by měly být shromážděny pro následující škálu typů produkce nebo vlastností produktu: a) pro produkty z různých typů produkce, včetně ekologické produkce; b) pro živočišné produkty, pro produkty ze zvířat s venkovním přístupem k půdě nebo vodě a pro produkty ze zvířat bez venkovního přístupu k půdě nebo vodě; c) pro živočišné produkty, pro produkty ze široké škály farmových a volně žijících druhů, které jsou reprezentativní pro vnitrostátní spotřebitelské návyky; d) pro brambory, pro loupané brambory nebo, u odrůd brambor, které jsou konzumovány se slupkou, pro neloupané brambory, pokud je to při předložení údajů jasně uvedeno; e) pro houby, pro volně rostoucí a pěstované houby. Analyzována by měla být pouze jedlá část potravin. Ovoce, zelenina, škrobovité kořeny a hlízy by měly být před odběrem vzorků omyty, přičemž je potřeba zajistit, aby prostřednictvím vody použité k omytí nedošlo k další kontaminaci látkami PFAS. Potraviny pro kojence a malé děti by měly být analyzovány v suchém nebo tekutém stavu, jak jsou uvedeny na trh. Údaje by měly být shromážděny u potravin vyprodukovaných v neznečištěných regionech, ale lze předložit i údaje z potravin ze znečištěných regionů, pokud je to při předložení údajů úřadu jasně uvedeno.

3. Členské státy by ve spolupráci s provozovateli potravinářských podniků měly shromáždit informace o koncentracích látek PFAS v syrových a zpracovaných produktech ze stejné šarže syrových produktů a u různých zpracovaných produktů stanovit faktory zpracování, zejména u sýrů, sušené syrovátky, vaječného žloutku, jemného pečiva s vysokým obsahem vajec a u masných výrobků obsahujících játra.

4. Členské státy, které mají analytickou kapacitu analyzovat látky PFAS v krmivech, by měly rovněž monitorovat látky PFAS v krmivech. Členské státy, které požadovanou analytickou kapacitu dosud nemají, by měly validovat analytické metody pro látky PFAS v krmivech.

5. Členské státy by měly použít postupy odběru vzorků stanovené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1428 kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu perfluoralkylovaných látek v některých potravinách.

6. Analýzy by měly být prováděny v souladu s článkem 34 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ( 6 ) s použitím metody analýzy, která průkazně vede ke spolehlivým výsledkům. Meze stanovitelnosti analytických metod by měly být nižší než následující hodnoty nebo jim rovné: a) 0,002 μg/kg pro PFOS, 0,001 μg/kg pro PFOA, 0,001 μg/kg pro PFNA a 0,004 μg/kg pro PFHxS v ovoci, zelenině, škrobovitých kořenech a hlízách a potravinách pro kojence a malé děti; b) 0,010 μg/kg pro PFOS, 0,010 μg/kg pro PFOA, 0,020 μg/kg pro PFNA a 0,040 μg/kg pro PFHxS v mléce; c) 0,10 μg/kg pro PFOS, PFOA, PFNA a PFHxS v rybím mase a mase suchozemských zvířat; d) 0,30 μg/kg pro PFOS, PFOA, PFNA a PFHxS ve vejcích, korýších a měkkýších; e) 0,50 μg/kg pro PFOS, PFOA, PFNA a PFHxS v jedlých drobech suchozemských zvířat a rybím tuku. Členské státy, které používají metody, s nimiž těchto mezí stanovitelnosti nelze dosáhnout, mohou předložit výsledky získané metodami s vyššími mezemi stanovitelnosti. Uvedené členské státy by však měly přijmout nezbytná opatření, aby dosáhly cílových mezí stanovitelnosti co nejdříve.

7. Další zkoumání příčin kontaminace by mělo být provedeno v případě překročení těchto orientačních limitů: a) 0,010 μg/kg pro PFOS, 0,010 μg/kg pro PFOA, 0,005 μg/kg pro PFNA a 0,015 μg/kg pro PFHxS v ovoci, zelenině (kromě volně rostoucích hub), škrobovitých kořenech a hlízách; b) 1,5 μg/kg pro PFOS, 0,010 μg/kg pro PFOA, 0,005 μg/kg pro PFNA a 0,015 μg/kg pro PFHxS ve volně rostoucích houbách; c) 0,020 μg/kg pro PFOS, 0,010 μg/kg pro PFOA, 0,050 μg/kg pro PFNA a 0,060 μg/kg pro PFHxS v mléce; d) 0,050 μg/kg pro PFOS, 0,050 μg/kg pro PFOA, 0,050 μg/kg pro PFNA a 0,050 μg/kg pro PFHxS v potravinách pro malé děti (7).

8. Členské státy by měly pravidelně poskytovat úřadu údaje z monitorování spolu s informacemi v elektronickém formátu předkládání zpráv stanoveném úřadem k účelům ukládání do jedné databáze. Členské státy by měly: a) vykazovat údaje z regionů se známým vysokým znečištěním životního prostředí jako podezřelé vzorky, zejména pokud jde o ryby, zvěřinu, drůbež ve volném výběhu a venkovní drůbež a venkovní ovoce a zeleninu; b) specifikovat typ produkce, zejména u živočišných produktů (volně žijící živočichové a živočichové získaní sběrem nebo lovem oproti farmové neekologické produkci nebo farmové ekologické produkci; produkce ve volném výběhu nebo venkovní produkce oproti metodám produkce ve vnitřních prostorách) a hub (volně rostoucí nebo získané sběrem oproti pěstovaným); c) u masa a drobů zvěřiny uvést pokud možno věk zvířat a d) u potravin pro kojence a malé děti uvést hlavní složky (kravské mléko, sójové boby, ryby, maso suchozemských zvířat, obiloviny, zelenina nebo ovoce).

V Bruselu dne 24. srpna 2022. Za Komisi Stella KYRIAKIDES členka Komise

(1) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on Perfluorooctane sulfonate (PFOS), perfluorooctanoic acid (PFOA) and their salts, EFSA Journal (2008) 653, s. 1–131.

(2) Doporučení Komise 2010/161/EU ze dne 17. března 2010 o monitorování perfluoralkylovaných látek v potravinách (Úř. věst. L 68, 18.3.2010, s. 22).

(3) Komise EFSA pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (CONTAM). Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food, EFSA Journal 2020;18(9):6223.

(4) Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

(5) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1428 ze dne 24. srpna 2022, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu perfluoralkylovaných látek v některých potravinách (viz strana 66 v tomto čísle Úředního věstníku).

(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

(7) Potraviny pro malé děti podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).