Úřední věstník L 336 , 30/12/2000 S. 0082 - 0091



Rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2000 o provádění programu na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl (MEDIA Plus — Rozvoj, distribuce a propagace) (2001–2005) (2000/821/ES) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru, vzhledem k těmto důvodům: (1) Od 6. do 8. dubna 1998 Komise ve spolupráci s úřadujícím předsednictvím pořádala Evropskou audiovizuální konferenci v Birminghamu na téma "Úkoly a možnosti digitálního věku". Tento konzultační proces odhalil potřebu zesíleného programu podpory evropského audiovizuálního průmyslu, zejména v oblasti rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl. Navíc v digitálním věku činnosti v audiovizuální oblasti také přispívají k vytváření nových pracovních míst, zejména při tvorbě a distribuci audiovizuálního obsahu. (2) Dne 28. května 1998 Rada schválila výsledky Evropské audiovizuální konference v Birminghamu a zdůraznila nutnost podpory rozvoje silného a konkurenceschopného programu evropského audiovizuálního průmyslu, zejména s přihlédnutím k evropské kulturní rozmanitosti a zvláštním podmínkám v jazykově omezených oblastech. (3) Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro audiovizuální politiku ze dne 26. října 1998 nazvaná "Digitální věk a evropská audiovizuální politika" uznává potřebu posílit podpůrná opatření pro filmový a audiovizuální průmysl, zejména dotováním programu MEDIA prostředky úměrnými velikosti a strategickému významu tohoto průmyslu. (4) Úkoly tvorby, distribuce a dostupnosti evropského audiovizuálního obsahu byly hlavními tématy, která se diskutovala na fóru o audiovizuální politice nazvaném "Evropský obsah v digitálním tisíciletí", pořádaném úřadujícím předsednictvím ve spolupráci s Komisí v Helsinkách ve dnech 10. a 11. září 1999. (5) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ministrů nazvaném "Audiovizuální politika: další postup" uznává Komise potřebu nárůstu veřejné podpory, zejména na úrovni Společenství, pro posílení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního průmyslu. (6) Zelená kniha o "Sbližování odvětví telekomunikací, médií a informačních technologií a důsledk y pro regulaci" zdůrazňuje riziko nedostatku kvalitního obsahu na digitálním a analogovém televizním trhu. (7) Veřejná diskuse k Zelené knize Komise zdůraznila potřebu vytvoření rámce na podporu distribuce a propagace evropského audiovizuálního obsahu pro tradiční a nová média v digitálním prostředí. (8) Ve svých závěrech ze dne 27. září 1999 o výsledcích veřejné diskuse k Zelené knize o konvergenci [1] Rada vyzvala Komisi k tomu, aby tyto výsledky vzala v úvahu při vypracování návrhů opatření k posílení evropského audiovizuálního odvětví, včetně multimediálního odvětví. (9) Ve svém sdělení ze dne 14. prosince 1999 "Zásady a hlavní směry audiovizuální politiky Společenství v digitálním věku" vymezila Komise své priority v audiovizuálním odvětví pro období 2000–2005. (10) Komise uskutečnila "Akční program na podporu rozvoje evropského audiovizuálního průmyslu (MEDIA) (1991-1995)", který byl přijat rozhodnutím Rady 90/685/EHS [2] a který zahrnoval zejména opatření navržená k podpoře rozvoje a distribuce evropských audiovizuálních děl. (11) dále k Zelené knize "Strategické možnosti posílení evropského programového průmyslu v souvislostech audiovizuální politiky Evropské unie" Komise předložila v listopadu 1995 návrh na rozhodnutí Rady o založení Evropského záručního fondu na podporu filmové a televizní tvorby [3], ke kterému Evropský parlament vydal příznivé stanovisko dne 22. října 1996 [4]. (12) Strategie Společenství pro rozvoj a posílení evropského audiovizuálního průmyslu byla potvrzena v programu MEDIA II (1996 — 2000), přijatém rozhodnutím Rady 95/563/ES [5] a rozhodnutím Rady 95/564/ES [6]. Na základě zkušeností získaných z programu je s přihlédnutím k získaným výsledkům vhodné zajistit jeho prodloužení. (13) Ve zprávě o výsledcích programu MEDIA II (1996–2000) od 1. ledna 1996 do 30. června 1998 Komise shledala, že program vyhovuje zásadě subsidiarity podpory Společenství ve vztahu k vnitrostátním podporám, protože oblasti uplatnění MEDIA II doplňují oblasti uplatnění tradičních vnitrostátních podpůrných mechanismů. (14) Je nezbytné vzít v úvahu kulturní rysy audiovizuálního odvětví v souladu s čl. 151 odst. 4 Smlouvy. (15) V souladu s vyjednávacím pověřením uděleným Komisi Radou v nadcházejících jednáních Světové obchodní organizace (WTO) by Unie měla zajistit, že si stejně jako v Uruguayském kole Společenství a jeho členské státy podrží možnost uchování a rozvoje jejich schopnosti vymezit a uskutečňovat své kulturní a audiovizuální politiky za účelem zachování vlastní kulturní rozmanitosti. (16) Zastávaje stejný přístup uznal Evropský parlament v usnesení ze dne 18. listopadu 1999 zvláštní roli evropského audiovizuálního odvětví při udržování kulturního pluralismu, zdravé ekonomiky a svobody slova, znovu potvrdil svůj závazek ve prospěch volnosti jednání v oblasti audiovizuální politiky uzavřený v Uruguayském kole a vyjádřil názor, že pravidla kulturních služeb Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), zejména v audiovizuálním odvětví, by neměla ohrozit kulturní rozmanitost a nezávislost smluvních stran WTO. (17) Za účelem zvýšení přidané hodnoty opatření Společenství je nezbytné zajistit doplňkovost mezi opatřeními učiněnými na úrovni Společenství a vnitrostátními formami podpory. (18) Je nezbytné zavést soulad mezi tímto rozhodnutím a akcí Komise týkající se vnitrostátních opatření na podporu audiovizuálního odvětví, zejména v zájmu zachování kulturní rozmanitosti v Evropě, a to umožněním vnitrostátním politikám odpovídajícím způsobem rozvíjet tvůrčí potenciál v členských státech. Navíc podpora Společenství může být spojena s kteroukoli veřejnou podporou. (19) Vytvoření evropského audiovizuálního trhu vyžaduje rozvoj a tvorbu evropských děl, tj. děl majících původ v členských státech a děl majících původ v evropských třetích zemích účastnících se programu MEDIA Plus nebo v rámci spolupráce vyhovující podmínkám směrnice Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání [7]. (20) V průběhu příštích let digitální revoluce způsobí, že se evropská audiovizuální díla stanou díky novým způsobům přenosu audiovizuálního obsahu snadněji přístupnými a dostupnějšími mimo zemi svého původu. (21) Konkurenceschopnost průmyslu audiovizuálních programů záleží na využití nových technologií ve fázích vývoje, tvorby a distribuce programu. Je tudíž vhodné zajistit přiměřenou a účinnou koordinaci s opatřeními podniknutými na poli nových technologií, zejména v pátém rámcovém programu Evropského společenství v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací (1998–2002) přijatém rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 182/1999/ES [8], v budoucím šestém rámcovém programu a novými příležitostmi pro mnohojazyčnou tvorbu, za účelem sladění s opatřeními učiněnými v rámci těchto programů, se zvláštním zaměřením na potřeby a možnosti malých a středních podniků na audiovizuálním trhu. (22) Za účelem podpory evropských audiovizuálních projektů Komise posoudí možnosti dalšího financování na základě jiných nástrojů Společenství, zejména v rámci "e-Evropy" a iniciativ vyplývajících ze závěrů Evropské rady na zasedání v Lisabonu, jako jsou Evropská investiční banka (EIB), Evropský investiční fond (EIF), a rámcových výzkumných programů. Oborníci v audiovizuálním odvětví by měli být informováni o různých typech podpor, které jim jsou k dispozici v rámci Evropské unie. (23) V souladu se závěry Evropské rady, která se sešla v Lisabonu, podají Rada a Komise do konce roku 2000 zprávu o průběžném přezkoumání finančních nástrojů EIB a EIF za účelem přesměrování finančních prostředků na zakládání nových podniků, společností s moderním technologickým vybavením a mikropodniků, stejně jako na podporu dalších činností v oblasti rizikového kapitálu či iniciativ v oblasti garančních mechanismů navrhovaných EIB a EIF. V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost audiovizuálnímu průmyslu za účelem zlepšení jeho přístupu na kapitálové trhy a posílení jeho konkurenceschopnosti. (24) Ve své zprávě Evropské radě "Pracovní příležitosti v informační společnosti" poukázala Komise na významný potenciál tvorby pracovních příležitostí, který nové audiovizuální služby poskytují. (25) Ve sdělení o politikách Společenství ve prospěch zaměstnanosti uznala Komise pozitivní vliv programu MEDIA II na zaměstnanost v audiovizuálním odvětví. (26) Je proto vhodné napomáhat rozvoji investic v evropském audiovizuálním průmyslu a vyzvat členské státy, aby podpořily vytváření pracovních příležitostí v uvedeném průmyslu různými prostředky. (27) Program MEDIA Plus by měl umožnit vytvoření prostředí příznivého pro podnikatelské schopnosti a investice, aby zajistil evropskému audiovizuálnímu odvětví prostor v celosvětové ekonomice a účinnou podporu kulturní rozmanitosti. (28) Příspěvek malých a středních podniků k rozvoji audiovizuálního odvětví by měl být dobře využit. (29) Je nezbytné zlepšit podmínky pro distribuci a propagaci evropských filmových děl na evropském a mezinárodním trhu. Měla by být podporována spolupráce mezi mezinárodními a vnitrostátními distributory, provozovateli kin a producenty, napomáháno vytváření sítí mezi distributory, zejména malými a středními podniky, a měly by být podporovány společné akce za účelem podpory společných programových opatřeních na evropské úrovni. (30) Je nezbytné zlepšit podmínky televizního vysílání evropských děl na evropském a mezinárodním trhu. Vzhledem k hlavní roli, kterou mohou hrát televizní kanály při šíření evropských děl, a nedostatečnému času, který v současné době věnují takovým dílům ve svých programech, je důležité, aby evropské subjekty televizního vysílání (vymezené článkem 2 směrnice 89/552/EHS) podporovaly evropské vysílání programů nákupem děl vyrobených v jiných členských státech. (31) Je nezbytné usnadnit přístup na trh nezávislým evropským produkčním a distribučním společnostem a podporovat jak evropská díla, tak evropské společnosti v audiovizuálním odvětví. (32) Měl by být zlepšen veřejný přístup k evropskému audiovizuálnímu dědictví, zvláště prostřednictvím digitalizace tohoto dědictví a vytvářením sítě na evropské úrovni. (33) Evropští majitelé obsahů by měli být podporováni v digitalizaci a vytváření sítě katalogů, včetně archivů a filmového dědictví. (34) Podpora rozvoje, distribuce a propagace by měla vzít v úvahu strukturální cíle, jako jsou například rozvíjení potenciálu v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově či zeměpisně omezených oblastech nebo rozvoj nezávislého evropského produkčního odvětví, zejména malých a středních podniků. (35) Přidružené země střední a východní Evropy, Kypr, Malta, Turecko a ty země ESVO, které jsou stranami Dohody EHP, jsou pokládány za možné účastníky programů Společenství na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s postupy dohodnutými s těmito zeměmi. (36) Ostatní evropské země, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraničním televizním vysílání, jsou nedílnou součástí evropské audiovizuální oblasti, a měly by tedy být oprávněny k účasti na tomto programu na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Tyto země by měly být schopné, pokud si tak přejí s ohledem na rozpočtové otázky nebo na priority jejich audiovizuálního průmyslu, účastnit se programu a těžit z něj v rámci omezené spolupráce na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření, na kterých se zúčastněné strany dohodnou. (37) Otevření programu evropským třetím zemím podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s předpisy Společenství, zejména se směrnicí Rady 89/552/EHS. (38) Spolupráce s mimoevropskými třetími zeměmi rozvíjená na základě vzájemných a vyvážených zájmů může umožnit evropskému audiovizuálnímu průmyslu získat specifickou hodnotu v oblasti propagace, přístupu na trh, distribuce, šíření a využívání evropských děl v těchto zemích. Zahrnutí třetích zemí zvýší míru povědomí o kulturní rozmanitosti Evropy a podpoří rozšíření společných demokratických hodnot. Tato spolupráce by měla být rozvíjena na základě dodatečných rozpočtových položek a zvláštních opatření založených na dohodách mezi zúčastněnými stranami. (39) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [9] je zahrnuta do tohoto rozhodnutí po celou dobu trvání programu, aniž tím jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES. (40) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10], PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Zavedení a cíle programu 1. Zavádí se program na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl uvnitř a vně Společenství (dále jen "program") na dobu od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2005 s cílem posílit evropský audiovizuální průmysl. 2. Cíle programu jsou a) zlepšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví, včetně malých a středních podniků, na evropském a mezinárodním trhu podporou rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl, se zřetelem k rozvoji nových technologií; b) posílení odvětví, která pomáhají zlepšit nadnárodní pohyb evropských děl; c) respektování a propagace jazykové a kulturní rozmanitosti v Evropě; d) zhodnocování evropského audiovizuálního dědictví, zvláště digitalizací a vytvořením sítě; e) rozvoj audiovizuálního odvětví v zemích a regionech s nízkou kapacitou audiovizuální tvorby nebo v jazykově nebo zeměpisně omezených oblastech a posílení vytváření sítě a mezinárodní spolupráce mezi malými a středními podniky; f) šíření nových typů audiovizuálního obsahu užitím nových technologií. Tyto cíle jsou uskutečňovány v souladu s podrobnými opatřeními uvedenými v příloze. Článek 2 Specifické cíle programu v oblasti rozvoje Specifické cíle programu v oblasti rozvoje jsou a) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů (hrané filmy pro kino nebo televizi, tvůrčí dokumenty, animované filmy pro televizi nebo kino, díla využívající audiovizuální a filmové dědictví) předkládaných nezávislými podniky, zejména malými a středními, určených na evropský a mezinárodní trh; b) podporovat poskytováním finanční podpory rozvoj tvůrčích projektů, které využívají nových tvůrčích a výrobních technik a technik šíření. Článek 3 Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření Specifické cíle programu v oblasti distribuce a šíření jsou a) posílit evropské distribuční odvětví v oblasti filmu podporou distributorů k investicím do tvorby, nákupu, obchodování a propagace zahraničních evropských filmů; b) podporovat větší nadnárodní šíření zahraničních evropských filmů na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím iniciativ ve prospěch jejich distribuce a promítání v kinech, mimo jiné podporou koordinace obchodních strategií; c) posílit distribuční odvětví evropských děl na médiích určených k soukromému užívání podporou distributorů k investicím do digitální technologie a do propagace zahraničních evropských děl; d) podporovat oběh, ve Společenství a mimo něj, evropských televizních programů vyrobených nezávislými společnostmi podporou spolupráce mezi provozovateli vysílání na jedné straně a nezávislými evropskými distributory a producenty na straně druhé; e) podporovat vytváření katalogů evropských děl v digitálním formátu určených pro využívání novými médii; f) podporovat jazykovou rozmanitost evropských audiovizuálních a filmových děl. Článek 4 Specifické cíle programu v oblasti propagace a přístupu na trh V oblasti propagace a přístupu na trh program směřuje k a) usnadňování a podpoře propagace a pohybu evropských audiovizuálních a filmových děl na obchodních výstavách, veletrzích a audiovizuálních festivalech v Evropě a ve světě, protože takové akce mohou hrát významnou roli při propagaci evropských děl a při vytváření sítě odborníků; b) podporou vytváření sítě evropských provozovatelů podporováním společných činností na evropském a mezinárodním trhu prostřednictvím vnitrostátních veřejných nebo soukromých zařízení pro propagaci. Článek 5 Financování 1. Příjemci podpory Společenství nesou podstatnou část financování, které může zahrnovat jakékoli veřejné financování. Financování Společenstvím nepřesáhne 50 % nákladů na daná opatření. V případech výslovně uvedených v příloze však tato částka může dosáhnout 60 % nákladů na daná opatření. 2. finanční referenční částka pro provádění programu na období uvedené v čl. 1 odst. 1 činí 350 milionů EUR. Rozdělení uvedené částky podle odvětví je vymezeno v bodě 1.5 přílohy. Roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu. 3. Aniž jsou dotčeny dohody a smlouvy, jichž je Společenství smluvní stranou, musí být podniky, které jsou příjemci programu, vlastněny a nadále být vlastněny, ať přímo nebo většinovou účastí, členskými státy nebo státními příslušníky členských států. Článek 6 Finanční podpora Finanční podpora v rámci programu může být poskytnuta formou podmíněně vratných záloh nebo dotací vymezených v příloze. Splátky z opatření prováděných v rámci programu společně se splátkami z opatření prováděných v rámci programu MEDIA (1991 — 1995) a programu MEDIA II (1996–2000) jsou přidělovány na potřeby programu MEDIA Plus. Článek 7 Provádění tohoto rozhodnutí 1. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se níže uvedených záležitostí budou přijata řídícím postupem stanoveným v čl. 8 odst. 2: a) obecné zásady pro všechna opatření popsaná v příloze; b) obsah výzev k podávání návrhů, vymezení kritérií a postupů pro výběr projektů; c) otázky týkající se každoročního vnitřního rozdělení programových zdrojů, včetně rozdělení mezi opatřeními v odvětvích rozvoje, propagace a distribuce; d) opatření pro sledování a hodnocení akcí; e) jakýkoli návrh na přidělení prostředků Společenství nad 200000 EUR v případě rozvoje nebo 300000 EUR v případě distribuce a 200000 EUR na příjemce a na rok v případě propagace. Tyto meze může Komise přezkoumat na základě zkušenosti; f) výběr pilotních projektů stanovených v článku 10. 2. Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí týkající se všech ostatních záležitostí budou přijata poradním postupem stanoveným v čl. 8 odst. 3. Tento postup se použije také při konečném výběru úřadů technické pomoci. 3. Technická pomoc se řídí ustanoveními přijatými na základě finančního nařízení. 4. Komise pravidelně a včas informuje Evropský parlament a Radu o provádění tohoto rozhodnutí, především o využití dostupných prostředků. Článek 8 Výbor 1. Komisi je nápomocen výbor. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce. 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. 4. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 9 Soudržnost a doplňkovost 1. Při provádění programu Komise v těsné spolupráci s členskými státy zajistí obecnou soudržnost a doplňkovost s ostatními politikami, programy a akcemi Společenství, které se týkají audiovizuální oblasti. 2. Komise zajistí koordinaci mezi tímto programem a dalšími programy a akcemi v audiovizuální oblasti prováděnými na základě spolupráce Společenství s třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi. Článek 10 Pilotní projekty 1. po celou dobu trvání programu jsou prováděny pilotní projekty zaměřené na zlepšení přístupu k evropskému audiovizuálnímu obsahu a na využívání příležitostí vyplývajících z rozvoje a zavádění nových a inovačních technologií, včetně digitalizace a nových metod šíření. 2. Při výběru prováděných pilotních projektů se Komise poradí s technickými konzultačními skupinami složenými z odborníků určených členskými státy. Seznam možných projektů je pravidelně předkládán výboru postupem podle čl. 8 odst. 2. Článek 11 Otevření programu pro třetí země 1. Program je otevřen účasti přidružených zemí střední a východní Evropy za podmínek stanovených v dohodách o přidružení nebo v dodatkových protokolech týkajících se účasti na programech Společenství uzavřených nebo připravovaných k uzavření s těmito zeměmi. 2. Program je otevřen účasti Kypru, Malty, Turecka a těch zemí ESVO, které jsou členy Dohody o EHP na základě dodatečných rozpočtových položek v souladu s postupy, které budou s těmito zeměmi dohodnuty. 3. Program je otevřen účasti zemí, které jsou stranami Úmluvy Rady Evropy o přeshraniční televizi, jiných než těch, které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, na základě dodatečných rozpočtových položek a v souladu s podmínkami, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. 4. Otevření programu pro evropské třetí země uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 podléhá předběžnému přezkoumání slučitelnosti jejich vnitrostátních právních předpisů s právními předpisy Společenství, včetně čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady 89/552/EHS. 5. Program je otevřen pro spolupráci s dalšími třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků a specifických úprav, včetně finanční spoluúčasti v rámci dohodnutých postupů, které stanoví dohody mezi zúčastněnými stranami. Evropské třetí země uvedené v odstavci 3, které si nepřejí plnou účast v programu, se mohou zapojit do spolupráce za podmínek stanovených v tomto odstavci. Článek 12 Sledování a hodnocení 1. Komise zajistí, aby opatření přijatá podle tohoto rozhodnutí podléhala hodnocení předem a sledování a následnému hodnocení ve snaze zajistit přístupnost programu a jeho průhlednost. 2. Po ukončení projektů vyhodnotí Komise způsob, jakým byly uskutečněny, a dopad jejich provedení s cílem posoudit, zda byly dosaženy původní cíle. 3. Komise přednese věc Výboru pro média a poté předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru hodnotící zprávu o vlivu a účinnosti programu na základě výsledků získaných po dvou letech jeho provádění. Tato zpráva je popřípadě doprovázena návrhy změn. 4. Po ukončení programu Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Hospodářskému a sociálnímu výboru podrobnou zprávu o provedení a výsledcích programu. Článek 13 Vstup v platnost Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2001. V Bruselu dne 20. prosince 2000. Za Radu předsedkyně É. Guigou [1] Úř. věst. C 283, 6.10.1999, s.1. [2] Úř. věst. L 380, 31.12.1990, s. 37. [3] Úř. věst. C 41, 13.2.1996, s. 8. [4] Úř. věst. C 347, 18.11.1996, s. 33. [5] Úř. věst. L 321, 30.12.1995, s. 25. [6] Úř. věst. L 321, 30.12.1995, s 33. [7] Úř. věst. L 298, 17.10.1989, s. 23. Směrnice ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/36/ES (Úř. věst. L 202, 30.7.1997, s. 60). [8] Úř. věst. L 26, 1.2.1999, s. 1. [9] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. [10] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA 1. OPATŘENÍ, KTERÁ MAJÍ BÝT PROVEDENA 1.1 V odvětví rozvoje audiovizuálních děl Za účelem odpovědi na obchodní strategie odrážející rozmanitost výrobních struktur a projektů mají opatření programu za cíl finanční pomoc pro podniky v audiovizuálním odvětví předkládáním: a) návrhů na rozvoj souborů projektů pro společnosti s větší investiční kapacitou nebo b) návrhů na rozvoj souborů projektů pro společnosti s menší investiční kapacitou nebo c) návrhů na rozvoj audiovizuálních děl, které jsou předkládány projekt od projektu. Podmínky výběru vezmou v úvahu hlavně evropskou a mezinárodní povahu projektů, zejména jejich: - výrobní potenciál, - potenciál pro nadnárodní využití a plánované strategie pro marketing a distribuci, - kvalitu a originalitu. Podpora pro rozvoj bude poskytována za podmínek, které vyžadují, jakmile projekt vstoupí do výrobní fáze, reinvestici podpory projektu do nových výrobních projektů. Příspěvek bude obecně omezen na 50 % z nákladů projektu, ale může dosáhnout až 60 % za projekty, které přispívají ke zvýšení evropské jazykové a kulturní rozmanitosti. Ve zprávě podle článku 12 Komise zhodnotí srovnatelné výsledky systémů uvedených v této příloze s ohledem na cíle programu. Komise předloží výboru v souladu s postupem stanoveným v čl. 8 odst. 2 vhodné návrhy na prováděcí pravidla pro pokračování programu. 1.2 V odvětví distribuce a šíření 1.2.1 Filmová distribuce: Pro dosažení cílů uvedených v článku 3 se provedou následující akce: a) podpůrný systém ve formě podmíněně vratných záloh pro distributory evropských filmových děl mimo oblast jejich výroby. Cílem tohoto systému je: - podporovat vytvoření sítě evropských distributorů ve spolupráci s mezinárodními výrobci a distributory, za účelem podpory společné strategie pro evropský trh, - podporovat distributory zejména k investicím do propagace a odpovídající distribuci evropských filmů, - podporovat mnohojazyčné rysy evropské filmové výroby (dabování, titulkování filmů, mnohojazyčnou výrobu a mezinárodní distribuci filmové hudby). Ta část podpory, která směřuje k financování jazykové rozmanitosti děl, má formu dotace. Kritéria pro výběr příjemců mohou zahrnovat ustanovení pro rozlišení mezi projekty podle jejich rozpočtové kategorie. Zvláštní pozornost je věnována dílům, která zvyšují evropskou jazykovou a kulturní rozmanitost; b) systém "automatické" podpory pro evropské distributory přiměřené počtu lístků prodaných na zahraniční evropské filmy ve státech účastnících se programu, až do horního limitu na film a upraveného pro každý stát. Takto získaná podpora může být využita distributory jen k investicím do: - koprodukce zahraničních evropských filmů, - získávání promítacích práv, například prostřednictvím minimálních záruk, zahraničních evropských filmů, - nákladů na vydávání (vytváření kopií, dabování a titulkování), propagaci a reklamu zahraničních evropských filmů. Podmínky reinvestic budou obecně omezeny na 50 % nákladů na projekt, ale mohou být zvýšeny až na 60 %, zejména při investicích ve fázi výroby a investicích do filmů zajímavých z hlediska rozšíření evropské jazykové a kulturní rozmanitosti; c) systém na pomoc evropským společnostem, které se specializují na mezinárodní distribuci filmů do kin (obchodní zástupci), podle jejich výkonnosti na trhu za sledované období nejméně jednoho roku. Tento typ pomoci může být využit obchodními zástupci k investicím do získávání promítacích práv (minimálních ručení) a do nákladů na propagaci nových evropských děl na evropském a mezinárodních trzích; d) vhodná podpora k podpoře provozovatelů k promítání významného podílu zahraničních evropských filmů v premiérových kinech po minimální promítací období. Podpora je podmíněna promítnutím minimálního počtu evropských filmů. Úroveň podpory může vzít v úvahu počet vstupenek prodaných na zahraniční evropské filmy v průběhu sledovaného období v mezích maximální částky. Podpora může být rovněž udělena pro vytvoření a konsolidaci sítí evropských provozovatelů, kteří uskutečňují společné akce k podpoře vytváření takových programů. Podpora může být využita na rozvoj vzdělávacích činností a akcí pro zvýšení povědomí mezi mladými návštěvníky kin. Podpora kin a sítí podle možností podpoří vyrovnanou geografickou distribuci. 1.2.2 Distribuce evropských děl off-line Tímto je myšlena distribuce evropských děl na médiích určených k soukromému použití. Automatická podpora: systém automatické podpory vydavatelů a distributorů evropských filmových a audiovizuálních děl, s výjimkou her na médiích určených k soukromému použití (například videokazety a DVD) podle výkonnosti na trhu za sledované období nejméně jednoho roku. Po náležité úvaze může vzít hodnocení výkonnosti v úvahu zvláštní rysy rozdílných vnitrostátních trhů. Poskytovaná podpora může být využita distributory pouze k investicím do: a) nákladů na vydávání a distribuci nových zahraničních evropských děl v digitální formě nebo b) nákladů na propagaci nových zahraničních evropských děl v nedigitálním formátu. Tento systém je navržen: a) k podpoře využívání nových technologií při výrobě evropských děl pro soukromé použití (výroba digitálních originálních kopií pro jejich využití všemi evropskými distributory); b) k podpoře distributorů, zejména k investicím do propagace a přiměřené distribuce zahraničních evropských filmů a audiovizuálních děl; c) na podporu jazykové rozmanitosti evropské výroby (dabování, titulkování filmů a mnohojazyčná produkce). 1.2.3 Televizní vysílání: Podporovat nezávislé producenty při výrobě děl (příběhy, dokumenty a animované filmy) pro nejméně dvě, lépe však více, provozovatelů vysílání v několika státech účastnících se a spolupracujících na programu a náležejících k různým jazykovým oblastem. Kritéria pro výběr příjemců mohou zahrnovat opatření pro rozlišení mezi projekty podle jejich rozpočtové kategorie a typu. Zvláštní pozornost je věnována audiovizuálním dílům, která jsou v zájmu zvýšení evropské jazykové a kulturní rozmanitosti. Ta část podpory, která směřuje k financování jazykové rozmanitosti děl, (včetně výroby zvukové stopy — hudby a efektů), má podobu dotace. 1.2.4 Distribuce evropských děl on-line Tímto pojmem se rozumí distribuce evropských děl on-line prostřednictvím pokročilých distribučních služeb a nových médiích (například Internet, video-on-demand). Cílem je podpořit evropský audiovizuální průmysl, aby se přizpůsobil rozvoji digitální technologie, zejména, pokud jde o on-line distribuční služby. Podněcováním k digitalizaci děl a vytváření propagačních a reklamních materiálů v digitální formě podpořit evropské společnosti (dodavatele on-line připojení, zájmové kanály atd.) k vytváření katalogů evropských děl v digitálním formátu pro jejich využití novými médii. 1.3 Propagace 1.3.1 V oblasti propagace a přístupu na profesionální trhy: Programová opatření mají za cíl: a) zlepšení podmínek přístupu profesionálů na obchodní výstavy a profesionální audiovizuální trhy v Evropě a mimo ni a prostřednictvím specifických opatření technické a finanční podpory v rámci událostí jako jsou: - hlavní evropské a mezinárodní filmové veletrhy, - hlavní evropské a mezinárodní televizní veletrhy, - zájmové trhy, zvláště pro animované filmy, dokumenty, multimedia a nové technologie; b) podpořit vytváření databáze a/nebo sítě databází katalogů evropských programů, určených pro odborníky; c) podpořit, kdykoli je to možné, podporu propagace filmových děl, od fáze výroby příslušného díla. Za tímto účelem Komise podporuje vytváření sítě provozovatelů na evropské úrovni, zejména podporou společných iniciativ zahrnujících veřejné nebo soukromé vnitrostátní podpůrné subjekty. Podpora bude obecně omezena na 50 % nákladů projektu, ale může dosáhnout až 60 % u projektů, které zvyšují evropskou jazykovou a kulturní rozmanitost. 1.3.2 V oblasti festivalů: Programová opatření mají za cíl: a) podporu audiovizuálních festivalů, jež se uskutečňují v partnerské spolupráci a uvádějí ve významné míře evropská díla; b) podporou projektů spolupráce s evropským rozměrem zahrnujících audiovizuální akce z nejméně osmi států účastnících se nebo spolupracujících na programu, se společným akčním plánem na podporu evropských audiovizuálních děl a jejich pohybu. Zvláštní pozornost bude věnována festivalům, které pomáhají podporovat díla z členských zemí nebo regionů s nízkou audiovizuální výrobní kapacitou a díla mladých evropských režisérů a které provádějí aktivní politiku na propagaci a podporu distribuce uváděných evropských děl. Priorita bude dána projektům ze sítí podporujícím trvalou spolupráci mezi akcemi. Podpora bude obecně omezena na 50 % nákladů projektu, ale může dosáhnout až 60 % u projektů, který přispívají ke zvýšení evropské jazykové a kulturní rozmanitosti. 1.3.3 Činnosti na podporu evropských filmů a audiovizuálních programů: Podporovat odborníky, v těsné spolupráci s členskými státy, aby organizovali činnosti na propagaci evropské filmové a audiovizuální tvorby určené pro širokou veřejnost. 1.4 Pilotní projekty Pilotní projekty, jejichž cíle jsou definovány v článku 10, se mohou mimo jiné zaměřit na následující oblasti, s ohledem na zlepšení, vytváření sítí a propagaci: a) filmového dědictví; b) evropských audiovizuálních programových archivů; c) katalogů evropských audiovizuálních děl; d) digitálního šíření evropského obsahu, například prostřednictvím vyspělých distribučních služeb. Pilotní projekty umožní nárůst výměny zkušeností; jejich výsledky budou široce zveřejňovány za účelem podpory šíření osvědčených postupů. Po dvou letech provádění programu Komise ověří výsledky pilotních projektů a navrhne přizpůsobení programu. 1.5 Rozdělení prostředků Dostupné prostředky budou rozděleny podle těchto pravidel: Rozvoj: | nejméně 20 % | Distribuce: | nejméně 57,5 % | Propagace: | přibližně 8,5 % | Pilotní projekty: | přibližně 5 % | Horizontální náklady: | nejméně 9 % | Všechny procentní hodnoty jsou informativní a podléhají změnám učiněným výborem stanoveným v článku 8, v souladu s postupy uvedenými v čl. 8 odst. 2. 2. PROVÁDĚCÍ POSTUP 2.1 Postup Při provádění programu Komise zajistí dodržování cílů stanovených v čl. 1 odst. 2. Při provádění programu Komise, které napomáhá výbor stanovený v článku 8, bude pracovat v těsné spolupráci s členskými státy. Rovněž bude konzultovat dotčené partnery a zajistí, aby účast odborníků na programu odrážela evropskou kulturní rozmanitost. 2. Financování 2.2.1 Příspěvek Společenství Finanční příspěvek Společenství nepřekročí 50 % finančních nákladů na opatření (kromě případů výslovně uvedených v příloze, kde se uplatní limit 60 %) a bude poskytnut ve formě podmíněně vratných záloh a dotací. Způsobilé budou pouze náklady přímo spojené s podporovanými opatřeními, i když jsou náklady částečně uhrazeny příjemcem ještě před výběrovým postupem. V případě podpory mnohojazyčnosti bude příspěvek Společenství ve formě dotací. 2.2.2 Předchozí odhad, sledování a následné hodnocení Před schválením žádosti o udělení podpory Společenství ji Komise pečlivě zhodnotí a prověří, zda je v souladu s tímto rozhodnutím a s podmínkami v pododdílech 2 a 3 tohoto oddílu přílohy. Žádosti o udělení podpory Společenství musí zahrnovat: a) finanční plán vymezující všechny složky financování projektu, včetně finanční podpory požadované od Komise; b) předběžný rozvrh práce; c) jakékoli další příslušné údaje vyžádané Komisí. 2.2.3 Finanční ustanovení a kontrola Komise stanoví pravidla pro přidělování a vyplácení financí pro opatření uskutečňovaná na základě tohoto rozhodnutí, v souladu s příslušnými ustanoveními finančních nařízení. Komise především zajistí, aby užívané správní a finanční postupy odpovídaly sledovaným cílům a praxi a zájmům audiovizuálního průmyslu. 2.3 Provádění 2.3.1 Komise provádí program. Za tímto účelem může vyzvat ke spolupráci nezávislé konzultanty a úřady technické pomoci vybrané po výzvě k podání návrhů, na základě jejich znalosti daného odvětví, zkušeností získaných v programu MEDIA II nebo na základě jiných zkušeností v této oblasti. Technická pomoc je financována z rozpočtu programu. Komise může rovněž uzavírat, v souladu s postupem uvedeným v čl. 8 odst. 2, dohody o spolupráci se specializovanými subjekty, včetně těch, které byly zřízeny v rámci jiných evropských iniciativ, jako jsou například Audiovizuální Eureka, EURIMAGES a Evropská audiovizuální observatoř, za účelem provedení společných opatření, která splňují cíle programu v oblasti propagace. Komise učiní konečný výběr příjemců programu a rozhoduje o poskytnutí finanční podpory, v souladu s článkem 8, na základě přípravné práce, kterou řídí úřady technické pomoci. Poskytne důvody pro svá rozhodnutí žadatelům o podporu Společenství a zajistí průhlednost provádění programu. Za účelem provedení programu, a zejména hodnocení projektů těžících z financování a akcí týkajících se vytváření sítí v rámci programu, se Komise obrátí na nezávislé audiovizuální odborníky v oblasti rozvoje, tvorby, distribuce a propagace, kteří mají popřípadě znalosti v oblasti práv, zejména v novém digitálním prostředí. 2.3.2 Komise přijme nezbytná opatření k poskytnutí informací o příležitostech nabízených programem a zajistí jejich propagaci. Komise rovněž poskytne prostřednictvím Internetu vyčerpávající informace o podpůrných opatřeních dostupných v rámci politik Evropské unie pro audiovizuální odvětví. Komise a členské státy zejména přijmou nezbytná opatření, pokračováním v činnostech sítě MEDIA Desks a Antennae a zajištěním zvýšení jejich odborných znalostí, za účelem: a) informování odborníků v audiovizuálním odvětví o různých podpůrných opatřeních existujících v rámci politik Evropské unie; b) zveřejnění a propagace programu; c) podpory maximální účasti odborníků na činnostech programu; d) pomoci odborníkům s předkládáním projektů na základě výzvy k podání návrhů; e) podpory přeshraniční spolupráce mezi odborníky; f) spolupráce mezi různými podpůrnými subjekty v členských státech, s cílem zajistit, aby činnosti programu doplňovaly vnitrostátní podpůrná opatření. --------------------------------------------------