CS Úřední věstník Evropské unie L 220/1

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1485

ze dne 2. srpna 2017,

kterým se stanoví rámcový pokyn pro provoz elektroenergetických přenosových soustav

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003 (1), a zejména na čl. 18 odst. 3 písm. d) a odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Pro zajištění bezpečnosti dodávek energie, zvýšení konkurenceschopnosti a zajištění toho, aby všichni spotřebitelé mohli nakupovat energii za dostupné ceny, je nezbytný plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií.

(2) Nařízení (ES) č. 714/2009 stanoví nediskriminační pravidla upravující přístup do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu s elektřinou.

(3) Měla by být stanovena harmonizovaná pravidla provozu soustav pro provozovatele přenosových soustav, provozovatele distribučních soustav a významné uživatele sítě s cílem vymezit jasný právní rámec pro provoz soustav, usnadnit obchod s elektřinou v rámci celé Unie, zajistit bezpečnost provozu soustav, dostupnost a výměnu potřebných dat a informací mezi provozovateli přenosových soustav navzájem a mezi provozovateli přenosových soustav a všemi ostatními zainteresovanými stranami, usnadnit integraci obnovitelných zdrojů energie, umožnit účinnější využívání sítě a zvýšit konkurenci ve prospěch spotřebitelů.

(4) Pro zajištění bezpečnosti provozu propojených přenosových soustav je třeba stanovit společný soubor minimálních požadavků na provoz soustav v rámci celé Unie, na přeshraniční spolupráci mezi provozovateli přenosových soustav a na využívání relevantních charakteristik připojených provozovatelů distribučních soustav a významných uživatelů sítě.

(5) Všichni provozovatelé přenosových soustav by měli splňovat společné minimální požadavky týkající se postupů nezbytných k přípravě provozu v reálném čase, vypracování individuálních a předkládání společných modelů sítí, usnadnění účinného a koordinovaného provádění nápravných opatření, která jsou nezbytná pro provoz v reálném čase, aby byla zajištěna bezpečnost provozu, kvalita a stabilita propojených přenosových soustav, a k podpoře účinného fungování evropského vnitřního trhu s elektřinou a snazší integraci obnovitelných zdrojů energie.

(6) V současnosti existuje řada dobrovolných regionálních iniciativ v oblasti spolupráce při provozu soustav podporovaných provozovateli přenosových soustav, nicméně je nezbytná formalizovaná koordinace provozovatelů přenosových soustav při provozu přenosové soustavy Unie, aby bylo možné řešit problematiku transformace trhu s elektřinou v rámci Unie. Pravidla provozu soustav stanovená v tomto nařízení vyžadují institucionální rámec pro posílenou koordinaci mezi provozovateli přenosových soustav, včetně povinného zapojení provozovatelů přenosových soustav v rámci regionálních bezpečnostních koordinátorů. Společné požadavky na zřízení těchto koordinátorů a stanovení jejich úkolů v tomto nařízení představují první krok k další koordinaci a integraci provozu soustav na regionální úrovni a měly by usnadnit dosažení cílů nařízení (ES) č. 714/2009 a zajistit vyšší standardy bezpečnosti dodávek v Unii.

(7) Toto nařízení by mělo stanovit rámec povinné spolupráce provozovatelů přenosových soustav uskutečňované jmenováním regionálních bezpečnostních koordinátorů. Tito koordinátoři by měli vydávat doporučení provozovatelům přenosových soustav z regionu pro výpočet kapacity, pro který jsou jmenováni. Provozovatelé přenosových soustav by se měli individuálně rozhodnout, zda se budou doporučeními koordinátora řídit. Provozovatelé přenosových soustav by měli být i nadále odpovědni za udržování bezpečnosti provozu své regulační oblasti.

(8) Je nezbytné stanovit pravidla provozního výcviku a certifikace, aby zaměstnanci provozovatelů soustav a další provozní pracovníci měli náležité dovednosti a byli dobře vycvičeni a aby zaměstnanci, kteří řídí provoz soustavy v reálném čase, byli certifikováni pro bezpečné řízení přenosové soustavy za všech provozních situací. Pravidla výcviku a certifikace posilují a formalizují stávající osvědčené postupy provozovatelů přenosových soustav a zajišťují, aby všichni provozovatelé přenosových soustav v Unii dodržovali minimální normy.

(9) Požadavky na provádění provozních zkoušek a monitorování provozu mají za cíl zajistit řádné fungování prvků přenosových soustav, distribučních soustav i zařízení uživatelů sítě. Plánování a koordinace provozních zkoušek jsou nezbytné kvůli minimalizaci narušení stability a kvůli provozní a ekonomické účinnosti propojených soustav.

(10) Vzhledem k tomu, že plánované odstávky mají vliv na stabilitu sítě i mimo regulační oblast provozovatele přenosové soustavy, každý provozovatel přenosové soustavy by měl v rámci přípravy provozu monitorovat proveditelnost plánovaných odstávek pro každý časový rámec a v případě potřeby koordinovat odstávky s ostatními provozovateli přenosových soustav, provozovateli distribučních soustav a významnými uživateli sítě a mezi nimi navzájem, mají-li tyto odstávky dopad na přeshraniční toky ovlivňující bezpečnost provozu přenosových soustav.

(11) Postupy přípravy provozu a plánování výroby, spotřeby a výměn nezbytné k předvídání problémů v oblasti bezpečnosti provozu v reálném čase a k vypracování nápravných opatření zahrnují včasnou a dostatečnou výměnu dat. Proto by této výměně neměly bránit žádné překážky mezi jednotlivými zúčastněnými aktéry.

(12) Jedním z nejdůležitějších postupů při zajišťování bezpečnosti provozu s vysokou měrou spolehlivosti a vysokou úrovní kvality je řízení výkonové rovnováhy a frekvence. Účinné řízení výkonové rovnováhy a frekvence lze zaručit pouze tehdy, pokud jsou provozovatelé přenosových soustav a provozovatelé distribučních soustav s připojenými zálohami povinni spolupracovat v zájmu fungování propojených přenosových soustav jako jednoho celku a pokud jsou výrobní moduly poskytovatelů a odběrná elektrická zařízení poskytovatelů povinny dodržovat příslušné minimální technické požadavky.

(13) Ustanovení o řízení výkonové rovnováhy a frekvence a zálohách mají za cíl stanovit jasné, objektivní a harmonizované požadavky pro provozovatele přenosových soustav, provozovatele distribučních soustav s připojenými zálohami, pro výrobní moduly poskytovatelů a odběrná elektrická zařízení poskytovatelů, aby byla zajištěna bezpečnost soustavy a podporována nediskriminační, účinná konkurence spolu s účinným fungováním vnitřního trhu s elektřinou. Ustanovení o řízení výkonové rovnováhy a frekvence a zálohách vytvářejí technický rámec nezbytný pro rozvoj přeshraničních vyrovnávacích trhů.

(14) Pro zajištění kvality jednotné frekvence soustavy je nezbytné, aby byl vymezen společný soubor minimálních požadavků a zásad, pokud jde o řízení výkonové rovnováhy a frekvence a zálohy v rámci celé Unie, jakožto základ pro přeshraniční spolupráci mezi provozovateli přenosových soustav a v případě potřeby pro využití charakteristik připojených výrobních, spotřebních a distribučních soustav. Toto nařízení se proto zaměřuje na pravidla týkající se organizační struktury a fungování řízení výkonové rovnováhy a frekvence, kvalitativní kritéria a cíle, dimenzování záloh, výměnu, sdílení a rozložení záloh a dohled v souvislosti s řízením výkonové rovnováhy a frekvence.

(15) Synchronně propojené oblasti nekončí na hranicích Unie, a mohou tedy zahrnovat území třetích zemí. Unie, členské státy a provozovatelé přenosových soustav by měli usilovat o bezpečný provoz soustavy uvnitř všech synchronně propojených oblastí v rámci celé Unie. Měli by třetí země podpořit v uplatňování pravidel podobných těm, která jsou obsažena v tomto nařízení. Spolupráci mezi provozovateli přenosových soustav z Unie a ze třetích zemí v oblasti bezpečného provozu soustavy by měla napomáhat síť ENTSO pro elektřinu.

(16) Pokud příslušné regulační orgány nedokážou o společných podmínkách nebo metodikách dosáhnout dohody, rozhodne v této věci v souladu s článkem 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (2) Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“).

(17) Toto nařízení bylo vypracováno v úzké spolupráci s agenturou, sítí ENTSO pro elektřinu a zainteresovanými stranami, aby byla transparentním a participativním způsobem přijata účinná, vyvážená a přiměřená pravidla. V souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 714/2009 povede Komise před tím, než navrhne jakoukoli změnu tohoto nařízení, konzultace s agenturou, sítí ENTSO pro elektřinu a dalšími relevantními zainteresovanými stranami.

(18) Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 714/2009,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

ČÁST I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Za účelem zajištění bezpečnosti provozu, kvality frekvence a efektivního využívání propojených soustav a zdrojů stanoví toto nařízení podrobné rámcové pokyny pro:

a) požadavky a zásady týkající se bezpečnosti provozu;

b) pravidla a odpovědnost, pokud jde o koordinaci a výměnu dat mezi provozovateli přenosových soustav, mezi provozovateli přenosových soustav a provozovateli distribučních soustav a mezi provozovateli přenosových soustav nebo provozovateli distribučních soustav a významnými uživateli sítě při přípravě provozu a při provozu blízkém reálnému času;

c) pravidla pro výcvik a certifikaci zaměstnanců provozovatelů soustav;

d) požadavky na koordinaci odstávek;

e) požadavky týkající se plánování výroby, spotřeby a výměn mezi regulačními oblastmi provozovatelů přenosových soustav a

f) pravidla mající za cíl vytvoření unijního rámce pro řízení výkonové rovnováhy a frekvence a pro stanovení regulačních záloh.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Pravidla a požadavky stanovené v tomto nařízení se vztahují na tyto významné uživatele sítě:

a) stávající a nové výrobní moduly klasifikované nebo potenciálně klasifikované jako moduly typu B, C a D v souladu s kritérii stanovenými v článku 5 nařízení Komise (EU) 2016/631 (3);

b) stávající a nová odběrná elektrická zařízení připojená k přenosové soustavě;

c) stávající a nové uzavřené distribuční soustavy připojené k přenosové soustavě;

d) stávající a nová odběrná elektrická zařízení, uzavřené distribuční soustavy a třetí osoby, jestliže poskytují odezvu na straně poptávky přímo provozovateli přenosové soustavy v souladu s kritérii stanovenými v článku 27 nařízení Komise (EU) 2016/1388 (4);

e) poskytovatele redispečinku prostřednictvím agregace výrobních modulů nebo odběrných elektrických zařízení a poskytovatele zálohy činného výkonu v souladu s částí IV hlavou 8 tohoto nařízení a

f) stávající a nové vysokonapěťové stejnosměrné soustavy v souladu s kritérii stanovenými v čl. 3 odst. 1 nařízení Komise (EU) 2016/1447 (5).

2. Toto nařízení se vztahuje na všechny přenosové soustavy, distribuční soustavy a propojení v Unii a regionální bezpečnostní koordinátory, s výjimkou přenosových a distribučních soustav nebo částí přenosových a distribučních soustav nacházejících se na ostrovech členských států, jejichž soustavy nejsou provozovány synchronně se synchronně propojenou oblastí kontinentální Evropa, Velká Británie, severskou oblastí, oblastí Irsko a Severní Irsko nebo Pobaltí.

3. Existuje-li v členském státě více než jeden provozovatel přenosové soustavy, vztahuje se toto nařízení na všechny provozovatele přenosových soustav v daném členském státě. Jestliže provozovatel přenosové soustavy nemá funkci odpovídající jedné nebo více povinnostem podle tohoto nařízení, mohou členské státy v rámci vnitrostátního regulačního režimu rozhodnout, že odpovědnost provozovatele přenosové soustavy za dodržování jedné, více nebo všech povinností podle tohoto nařízení připadne jednomu nebo více konkrétním provozovatelům přenosových soustav.

4. Provozovatelé přenosových soustav z Litvy, Lotyšska a Estonska jsou po dobu a v rozsahu, po kterou, respektive ve kterém jsou tyto soustavy provozovány v synchronním režimu v synchronně propojené oblasti, v níž ne všechny země jsou vázány právními předpisy Unie, vyňati z působnosti ustanovení uvedených v příloze I tohoto nařízení, není-li v dohodě o spolupráci s provozovateli přenosových soustav ze třetích zemí vymezující základy jejich spolupráce při zajišťování bezpečného provozu soustavy podle článku 13 stanoveno jinak.

5. Má-li požadavky podle tohoto nařízení stanovit příslušný provozovatel soustavy, který není provozovatelem přenosové soustavy, mohou členské státy určit, že je místo něj za stanovení daných požadavků odpovědný provozovatel přenosové soustavy.

Článek 3

Definice

1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 nařízení (ES) č. 714/2009, článku 2 nařízení Komise (EU) 2015/1222 (6), článku 2 nařízení (EU) 2016/631, článku 2 nařízení (EU) 2016/1388, článku 2 nařízení (EU) 2016/1447, článku 2 nařízení Komise (EU) 2016/1719 (7), článku 2 nařízení (EU) č. 543/2013 (8) o předkládání a zveřejňování údajů na trzích s elektřinou a článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (9).

2. Dále se rozumí:

1) „bezpečností provozu“ schopnost přenosové soustavy udržet se v normálním stavu nebo se co nejdříve do normálního stavu vrátit, přičemž je tato schopnost charakterizována limity provozní bezpečnosti;

2) „síťovým omezením“ situace, ve které je třeba připravit a aktivovat nápravné opatření za účelem dodržení limitů provozní bezpečnosti;

3) „situací N“ situace, kdy není žádný prvek přenosové soustavy nedostupný v důsledku kontingence;

4) „seznamem kontingencí“ seznam kontingencí, které se simulují při ověřování souladu s limity provozní bezpečnosti;

5) „normálním stavem“ situace, kdy se soustava nachází v limitech provozní bezpečnosti v situaci N a po výskytu jakékoli kontingence ze seznamu kontingencí, s ohledem na účinek příslušných nápravných opatření;

6) „zálohami pro automatickou regulaci frekvence“ nebo „FCR“ (Frequency Containment Reserves) zálohy činného výkonu, které jsou k dispozici k udržení frekvence soustavy při její odchylce;

7) „zálohami pro regulaci výkonové rovnováhy“ nebo „FRR“ (Frequency Restoration Reserves) zálohy činného výkonu, které jsou k dispozici k obnovení frekvence soustavy na jmenovitou frekvenci a v případě synchronně propojené oblasti zahrnující více než jednu oblast LFC k obnovení výkonové rovnováhy na plánovanou hodnotu;

8) „zálohami pro náhradu“ nebo „RR“ (Replacement Reserves) zálohy činného výkonu, které jsou k dispozici k obnově nebo podpoře požadované úrovně FRR, připravované pro další odchylky frekvence, včetně výrobních záloh;

9) „poskytovatelem záloh“ právnická osoba s právním nebo smluvním závazkem poskytovat FCR, FRR nebo RR alespoň jednou jednotkou poskytující zálohy nebo skupinou poskytující zálohy;

10) „jednotkou poskytující zálohy“ samostatný výrobní modul a/nebo odběrná jednotka nebo jejich sdružení připojené ke společnému místu připojení a splňující požadavky na poskytování FCR, FRR nebo RR;

11) „skupinou poskytující zálohy“ sdružení výrobních modulů, odběrných jednotek a/nebo jednotek poskytujících zálohy připojené k více než jednomu místu připojení a splňující požadavky na poskytování FCR, FRR nebo RR;

12) „oblastí řízení výkonové rovnováhy a frekvence“ nebo „oblastí LFC“ část synchronně propojené oblasti nebo celá synchronně propojená oblast, fyzicky vymezená měřicími body v místě propojovacích vedení k dalším oblastem LFC, provozovaná jedním nebo více provozovateli přenosových soustav, kteří splňují povinnosti pro řízení výkonové rovnováhy a frekvence;

13) „dobou do obnovení frekvence“ v případě synchronně propojené oblasti s pouze jednou oblastí LFC maximální předpokládaný čas od výskytu okamžité bilanční odchylky odpovídající nejvýše referenční události, v němž se frekvence soustavy vrátí do rozsahu obnovení frekvence, a v případě synchronně propojených oblastí s více než jednou oblastí LFC maximální předpokládaný čas od výskytu okamžité bilanční odchylky v oblasti LFC, v němž je odchylka kompenzována;

14) „kritériem (N–1)“ pravidlo, podle něhož jsou prvky, které v regulační oblasti provozovatele přenosové soustavy zůstanou v provozu po vzniku kontingence, schopny zvládnout novou provozní situaci bez překročení limitů provozní bezpečnosti;

15) „situací (N–1)“ situace v přenosové soustavě, při které nastala jedna z kontingencí ze seznamu kontingencí;

16) „zálohou činného výkonu“ regulační zálohy, které jsou k dispozici pro udržení frekvence;

17) „výstražným stavem“ stav soustavy, při kterém je soustava v limitech provozní bezpečnosti, ovšem byla zjištěna kontingence ze seznamu kontingencí, a pokud nastane, dostupná nápravná opatření nejsou k udržení normálního stavu dostatečná;

18) „blokem řízení výkonové rovnováhy a frekvence“ nebo „blokem LFC“ část synchronně propojené oblasti nebo celá synchronně propojená oblast, fyzicky vymezená měřicími body v místě propojovacích vedení k dalším blokům LFC, tvořená jednou nebo více oblastmi LFC, provozovaná jedním nebo více provozovateli přenosových soustav, kteří splňují povinnosti pro řízení výkonové rovnováhy a frekvence;

19) „regulační odchylkou oblasti“ součet regulační odchylky výkonu („ΔP“), tj. rozdílu v reálném čase mezi naměřenou skutečnou hodnotou výměny výkonu v reálném čase („P“) a regulačním programem („P0“) určité oblasti LFC nebo určitého bloku LFC, a regulační odchylky frekvence („K*Δf“), tj. součinu výkonového čísla a odchylky frekvence této oblasti nebo bloku, tedy ΔP+K*Δf;

20) „regulačním programem“ sled zadaných hodnot pro výměnu výkonu oblasti LFC nebo bloku LFC prostřednictvím propojovacích vedení střídavého proudu po vzájemném započtení dílčích hodnot (saldo);

21) „řízením napětí“ ruční nebo automatická regulace ve výrobním uzlu, koncových uzlech střídavých vedení nebo vysokonapěťových stejnosměrných soustav, na transformátorech nebo jiné způsoby za účelem udržení stanovené napěťové hladiny nebo stanovené hodnoty jalového výkonu;

22) „stavem blackoutu“ stav soustavy, při kterém je provoz části nebo celé přenosové soustavy znemožněn;

23) „vnitřní kontingencí“ kontingence v regulační oblasti provozovatele přenosové soustavy, včetně propojovacích vedení;

24) „vnější kontingencí“ kontingence mimo regulační oblast provozovatele přenosové soustavy a vyjma propojovacích vedení, jejíž faktor vlivu je vyšší než mezní hodnota vlivu kontingence;

25) „faktorem vlivu“ číselná hodnota používaná pro vyjádření největšího účinku odstávky prvku přenosové soustavy nacházejícího se mimo regulační oblast provozovatele přenosové soustavy vyjma propojovacích vedení, pokud jde o změnu toků výkonu nebo napětí způsobenou touto odstávkou, na kterýkoli prvek přenosové soustavy. Čím je tato hodnota vyšší, tím větší je účinek;

26) „mezní hodnotou vlivu kontingence“ číselná mezní hodnota, s níž se porovnávají jednotlivé faktory vlivu kontingencí, přičemž účinek kontingence mimo regulační oblast provozovatele přenosové soustavy s faktorem vlivu vyšším než mezní hodnota vlivu kontingence je považován za významný na regulační oblast provozovatele přenosové soustavy včetně propojovacích vedení;

27) „kontingenční analýzou“ počítačová simulace kontingencí ze seznamu kontingencí;

28) „kritickou dobou do odstranění poruchy“ maximální doba trvání poruchy, po kterou si přenosová soustava udrží stabilitu provozu;

29) „poruchou“ všechny typy zkratů (jedno-, dvou- a třífázový, včetně zemních), přerušený vodič, přerušený obvod nebo přerušované spojení, které mají za následek trvalou nedostupnost dotčeného prvku přenosové soustavy;

30) „prvkem přenosové soustavy“ jakýkoli komponent přenosové soustavy;

31) „narušením“ neplánovaná událost, která může způsobit vybočení přenosové soustavy z normálního stavu;

32) „dynamickou stabilitou“ běžně používaný termín zahrnující úhlovou stabilitu, stabilitu frekvence a stabilitu napětí;

33) „posouzením dynamické stability“ posouzení bezpečnosti provozu z hlediska dynamické stability;

34) „stabilitou frekvence“ schopnost přenosové soustavy udržet si stabilní frekvenci jak v situaci N, tak po výskytu narušení;

35) „stabilitou napětí“ schopnost přenosové soustavy udržet si ve všech uzlech přenosové soustavy přijatelné napětí jak v situaci N, tak po výskytu narušení;

36) „stavem soustavy“ provozní stav přenosové soustavy s ohledem na limity provozní bezpečnosti, kterým může být normální stav, výstražný stav, nouzový stav, stav blackoutu a stav obnovy;

37) „nouzovým stavem“ stav soustavy, při kterém jsou překročeny jeden nebo více limitů provozní bezpečnosti;

38) „stavem obnovy“ stav soustavy, při kterém je cílem všech činností v přenosové soustavě obnovení provozu soustavy a zajištění bezpečnosti provozu po stavu blackoutu nebo nouzovém stavu;

39) „mimořádnou kontingencí“ současný výskyt více kontingencí se společnou příčinou;

40) „odchylkou frekvence“ rozdíl mezi skutečnou a jmenovitou frekvencí synchronně propojené oblasti, který může být záporný nebo kladný;

41) „frekvencí soustavy“ elektrická frekvence soustavy, kterou lze naměřit ve všech částech synchronně propojené oblasti pouze s minimálními rozdíly mezi různými místy měření za předpokladu koherentní hodnoty pro danou soustavu v rámci sekund;

42) „procesem obnovení frekvence a výkonové rovnováhy“ proces, jehož účelem je obnovení frekvence na jmenovitou frekvenci, a v případě synchronně propojených oblastí zahrnujících více než jednu oblast LFC proces, jehož účelem je obnovení výkonové rovnováhy na plánovanou hodnotu;

43) „regulační odchylkou frekvence a výkonové rovnováhy“ regulační odchylka procesu obnovení frekvence a výkonové rovnováhy, která se rovná regulační odchylce oblasti pro oblast LFC nebo odchylce frekvence, pokud oblast LFC geograficky odpovídá synchronně propojené oblasti;

44) „plánem“ referenční soubor hodnot představujících výrobu, spotřebu nebo výměnu elektrické energie pro dané časové období;

45) „výkonovým číslem oblasti LFC nebo bloku LFC“ hodnota vyjádřená v megawattech na hertz („MW/Hz“), která je pokud možno co nejbližší součtu autoregulace výroby, samoregulace zatížení a příspěvku FCR vztaženému k maximální odchylce frekvence v ustáleném stavu, nebo je vyšší;

46) „místním stavem“ vymezení výstražného stavu, nouzového stavu nebo stavu blackoutu, kdy neexistuje riziko šíření následků mimo regulační oblast včetně propojovacích vedení k ní připojených;

47) „maximální odchylkou frekvence v ustáleném stavu“ maximální předpokládaná odchylka frekvence po výskytu výkonové nerovnováhy odpovídající referenční události nebo menší, při níž má být frekvence soustavy stabilizována;

48) „sledovanou oblastí“ vlastní přenosová soustava provozovatele přenosové soustavy a příslušné části distribučních soustav a přenosových soustav sousedních provozovatelů přenosových soustav, v nichž provozovatel přenosové soustavy provádí dohled a modelování v reálném čase pro zajištění bezpečnosti provozu ve své regulační oblasti, včetně propojovacích vedení;

49) „sousedními provozovateli přenosových soustav“ provozovatelé přenosových soustav přímo propojení nejméně jedním střídavým nebo stejnosměrným propojovacím vedením;

50) „analýzou bezpečnosti provozu“ úplný soubor počítačových, ručních a automatických činností prováděných za účelem posouzení bezpečnosti provozu přenosové soustavy a vyhodnocení nápravných opatření za účelem zajištění bezpečnosti provozu;

51) „ukazateli bezpečnosti provozu“ ukazatele používané provozovateli přenosových soustav k monitorování bezpečnosti provozu z hlediska stavů soustavy a poruch a narušení ovlivňujících bezpečnost provozu;

52) „klasifikací bezpečnosti provozu“ klasifikace používaná provozovateli přenosových soustav k monitorování bezpečnosti provozu na základě ukazatelů bezpečnosti provozu;

53) „provozními zkouškami“ zkoušky prováděné provozovatelem přenosové soustavy nebo provozovatelem distribuční soustavy za účelem údržby, vývoje postupů provozu soustavy a výcviku a za účelem získání informací o chování přenosové soustavy za abnormálních podmínek a zkoušky prováděné pro podobné účely významnými uživateli sítě na jejich zařízeních;

54) „běžnou kontingencí“ výskyt kontingence jedné větve nebo dodávky;

55) „nedosažitelnou kontingencí“ současný výskyt více kontingencí bez společné příčiny nebo ztráta výrobních modulů s úplnou ztrátou výrobní kapacity přesahující referenční událost;

56) „gradientem činného výkonu“ rychlost změny činného výkonu výrobního modulu, odběrného elektrického zařízení nebo vysokonapěťové stejnosměrné soustavy;

57) „zálohou jalového výkonu“ jalový výkon, který je k dispozici pro udržení napětí;

58) „referenční událostí“ maximální okamžitá kladná nebo záporná odchylka výkonu mezi výrobou a poptávkou v synchronně propojené oblasti, která se bere v úvahu při dimenzování FCR;

59) „úhlovou stabilitou“ schopnost synchronních strojů zůstat v synchronismu jak za situace N, tak po výskytu narušení;

60) „plánem bezpečnosti“ plán zahrnující posouzení rizik pro kritická zařízení provozovatele přenosové soustavy z hlediska závažných fyzických a kybernetických hrozeb s posouzením možných dopadů;

61) „limity stability“ povolené limity pro provoz přenosové soustavy z hlediska dodržení limitů stability napětí, úhlové stability a stability frekvence;

62) „stavem rozlehlé oblasti“ vymezení výstražného stavu, nouzového stavu nebo stavu blackoutu, existuje-li riziko šíření do propojených přenosových soustav;

63) „plánem obrany soustavy“ technická a organizační opatření, jejichž účelem je zabránit šíření nebo zhoršení narušení v přenosové soustavě, aby nedošlo k narušení ve stavu rozlehlé oblasti a ke stavu blackoutu;

64) „topologií“ data o možnostech spojení různých prvků přenosové nebo distribuční soustavy v rozvodně, která zahrnují elektrické zapojení a polohy vypínačů a odpojovačů;

65) „přechodným dovoleným přetížením“ dočasné přetížení prvků přenosové soustavy, které je přípustné na omezenou dobu a které nezpůsobí fyzické poškození prvků přenosové soustavy, jsou-li dodrženy stanovené časy a mezní hodnoty;

66) „virtuálním propojovacím vedením“ dodatečný vstup regulátorů příslušných oblastí LFC, který má stejný účinek jako měřené fyzické hodnoty propojovacího vedení a umožňuje výměnu elektrické energie mezi příslušnými oblastmi;

67) „zařízeními FACTS“ zařízení pro přenos střídavého elektrického proudu, jejichž účelem je zvýšení regulovatelnosti a schopnosti přenosu činného výkonu;

68) „přiměřeností“ schopnost dodávek do oblasti pokrýt zátěž v dané oblasti;

69) „agregovaným vnějším plánem se vzájemným započtením“ plán představující agregaci všech vnějších plánů provozovatelů přenosových soustav a vnějších obchodních plánů zahrnující dvě oblasti plánování nebo oblast plánování a skupinu jiných oblastí plánování se vzájemným započtením;

70) „plánem dostupnosti“ kombinace všech plánovaných stavů dostupnosti relevantního zařízení pro dané časové období;

71) „stavem dostupnosti“ schopnost výrobního modulu, prvku sítě nebo odběrného elektrického zařízení poskytovat službu pro dané časové období, bez ohledu na to, zda je v provozu či nikoli;

72) výrazem „blízký reálnému času“ časová prodleva nejvýše 15 minut mezi poslední uzávěrkou obchodování na vnitrodenním trhu a reálným časem;

73) „plánem spotřeby“ plán představující spotřebu odběrného elektrického zařízení nebo skupiny odběrných elektrických zařízení;

74) „datovým prostředím ENTSO-E pro přípravu provozu“ soubor aplikačních programů a zařízení vyvinutých pro ukládání, výměnu a správu dat používaných při procesu přípravy provozu mezi provozovateli přenosových soustav;

75) „vnějším obchodním plánem“ plán představující obchodní výměnu elektrické energie mezi účastníky trhu v různých oblastech plánování;

76) „vnějším plánem provozovatelů přenosových soustav“ plán představující výměnu elektrické energie mezi provozovateli přenosových soustav v různých oblastech plánování;

77) „nucenou odstávkou“ neplánované odstavení relevantního zařízení z provozu z jakéhokoli naléhavého důvodu, který nepatří k operativnímu řízení provozovatele dotčeného relevantního zařízení;

78) „plánem výroby“ plán představující výrobu elektrické energie výrobního modulu nebo skupiny výrobních modulů;

79) „vnitřním obchodním plánem“ plán představující obchodní výměnu elektrické energie v oblasti plánování mezi různými účastníky trhu;

80) „vnitřním relevantním zařízením“ relevantní zařízení, které je součástí regulační oblasti provozovatele přenosové soustavy, nebo relevantní zařízení nacházející se v distribuční soustavě, včetně uzavřených distribučních soustav, která je s regulační oblastí tohoto provozovatele přenosové soustavy přímo nebo nepřímo spojena;

81) „pozicí ze střídavých propojení oblasti po vzájemném započtení“ agregace všech vnějších plánů pro střídavé propojení v oblasti po vzájemném započtení;

82) „regionem pro koordinaci odstávek“ kombinace regulačních oblastí, pro které provozovatelé přenosových soustav stanoví postupy týkající se monitorování a v případě potřeby koordinace stavu dostupnosti relevantních zařízení ve všech časových rámcích;

83) „relevantním odběrným elektrickým zařízením“ odběrné elektrické zařízení, které se podílí na koordinaci odstávek a jehož stav dostupnosti ovlivňuje přeshraniční bezpečnost provozu;

84) „relevantním zařízením“ jakékoli relevantní odběrné elektrické zařízení, relevantní výrobní modul nebo relevantní prvek sítě, které se účastní koordinace odstávek;

85) „relevantním prvkem sítě“ jakýkoli komponent přenosové soustavy, včetně propojovacích vedení, nebo distribuční soustavy, včetně uzavřené distribuční soustavy, jako je například samostatné vedení, samostatný obvod, samostatný transformátor, samostatný transformátor s regulací fázového posunu nebo zařízení pro vyrovnávání napětí, který se účastní koordinace odstávek a jehož stav dostupnosti ovlivňuje přeshraniční bezpečnost provozu;

86) „kolizí v plánování odstávek“ stav, ve kterém kombinace stavu dostupnosti jednoho nebo více relevantních prvků sítě, relevantních výrobních modulů a/nebo relevantních odběrných elektrických zařízení a nejlepšího odhadu předpovídaného stavu elektrické sítě vede k překročení limitů provozní bezpečnosti se zohledněním beznákladových nápravných opatření, která má provozovatel přenosové soustavy k dispozici;

87) „subjektem pro plánování odstávek“ subjekt, jehož úkolem je plánování stavu dostupnosti relevantního výrobního modulu, relevantního odběrného elektrického zařízení nebo relevantního prvku sítě;

88) „relevantním výrobním modulem“ výrobní modul, který se účastní koordinace odstávek a jehož stav dostupnosti ovlivňuje přeshraniční bezpečnost provozu;

89) „regionálním bezpečnostním koordinátorem“ subjekt nebo subjekty, vlastněné nebo kontrolované provozovateli přenosových soustav, v jednom nebo více regionech pro výpočet kapacity, provádějící úkoly související s regionální koordinací provozovatelů přenosových soustav;

90) „subjektem pro plánování“ subjekt nebo subjekty, jejichž úkolem je předávání plánů od účastníků trhu provozovatelům přenosových soustav nebo v příslušných případech třetím osobám;

91) „oblastí plánování“ oblast, v níž platí povinnosti provozovatelů přenosových soustav týkající se plánování výroby, spotřeby a výměn na základě provozních nebo organizačních potřeb;

92) výrazem „týdenní“ vztahující se k týdnu před kalendářním týdnem provozu;

93) výrazem „roční“ vztahující se k roku před kalendářním rokem provozu;

94) „dotčeným provozovatelem přenosové soustavy“ provozovatel přenosové soustavy, který potřebuje informace o výměně záloh a/nebo sdílení záloh a/nebo o procesu vzájemné výměny systémových odchylek a/nebo o procesu přeshraniční aktivace pro účely analýzy a zachování bezpečnosti provozu;

95) „objemem regulačních záloh“ množství FCR, FRR nebo RR, které provozovatel přenosové soustavy potřebuje mít k dispozici;

96) „výměnou záloh“ možnost přístupu provozovatele přenosové soustavy k objemu regulačních záloh spojených s jinou oblastí LFC, jiným blokem LFC nebo jinou synchronně propojenou oblastí, aby naplnil své potřeby v oblasti záloh vyplývající z jeho procesu dimenzování FCR, FRR nebo RR, je-li tento objem regulačních záloh určen výhradně pro tohoto provozovatele přenosové soustavy a žádný jiný provozovatel přenosové soustavy jej nezohledňuje k naplnění svých potřeb v oblasti záloh vyplývajících z jeho příslušných procesů dimenzování záloh;

97) „sdílením záloh“ mechanismus, při němž více než jeden provozovatel přenosové soustavy zohledňuje stejný objem regulačních záloh, ať se jedná o FCR, FRR nebo RR, za účelem naplnění svých příslušných potřeb v oblasti záloh vyplývajících z jejich procesů dimenzování záloh;

98) „dobou do spuštění výstražného stavu“ doba před aktivací výstražného stavu;

99) „automatickými FRR“ FRR, které mohou být aktivovány automatickým regulačním zařízením;

100) „prodlevou aktivace automatických FRR“ doba mezi zadáním nové zadané hodnoty regulátorem výkonové rovnováhy a zahájením fyzické dodávky automatických FRR;

101) „dobou do plné aktivace automatických FRR“ doba mezi zadáním nové zadané hodnoty regulátorem výkonové rovnováhy a příslušnou aktivací nebo deaktivací automatických FRR;

102) „daty o průměrné regulační odchylce frekvence a výkonové rovnováhy“ soubor dat obsahující průměrnou hodnotu zaznamenané okamžité regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy oblasti nebo bloku LFC za danou měřenou dobu;

103) „provozovatelem přenosové soustavy poskytujícím regulační zálohy“ provozovatel přenosové soustavy, který aktivuje svůj objem regulačních záloh pro provozovatele přenosové soustavy přijímajícího regulační zálohy za podmínek stanovených dohodou o sdílení záloh;

104) „provozovatelem přenosové soustavy přijímajícím regulační zálohy“ provozovatel přenosové soustavy, který vypočítává objem regulačních záloh s ohledem na objem regulačních záloh, který je dostupný prostřednictvím provozovatele přenosové soustavy poskytujícího regulační zálohy za podmínek stanovených dohodou o sdílení záloh;

105) „procesem uplatnění kritérií“ proces výpočtu cílových parametrů pro synchronně propojenou oblast, blok LFC a oblast LFC na základě dat získaných procesem sběru a poskytování dat;

106) „procesem sběru a poskytování dat“ proces shromažďování souboru dat potřebných k uplatnění kritérií pro posouzení kvality frekvence;

107) „procesem přeshraniční aktivace FRR“ proces dohodnutý mezi provozovateli přenosových soustav účastnícími se procesu, který umožňuje aktivaci FRR připojených v jiné oblasti LFC odpovídající úpravou vstupu souvisejících procesů obnovení frekvence a výkonové rovnováhy;

108) „procesem přeshraniční aktivace RR“ proces dohodnutý mezi provozovateli přenosových soustav účastnícími se procesu, který umožňuje aktivaci RR připojených v jiné oblasti LFC odpovídající úpravou vstupu příslušného procesu náhrady záloh;

109) „dimenzovací událostí“ nejvyšší předpokládaná okamžitá odchylka činného výkonu v bloku LFC v kladném i záporném směru;

110) „elektrickou časovou odchylkou“ časový rozdíl mezi synchronním časem a koordinovaným světovým časem („UTC“);

111) „odchylkou frekvence pro plnou aktivaci FCR“ jmenovitá hodnota odchylky frekvence, při které jsou FCR v synchronně propojené oblasti plně aktivovány;

112) „dobou do plné aktivace FCR“ doba mezi výskytem referenční události a příslušnou plnou aktivací FCR;

113) „přiděleným objemem FCR“ část veškerých FCR, za kterou je odpovědný konkrétní provozovatel přenosové soustavy;

114) „procesem automatické regulace frekvence“ proces, jehož účelem je stabilizace frekvence soustavy kompenzací odchylek pomocí příslušných záloh;

115) „procesem frekvenčního propojení“ proces dohodnutý všemi provozovateli přenosových soustav ze dvou synchronně propojených oblastí, který umožňuje sladit aktivaci FCR přizpůsobením toků ve vysokonapěťové stejnosměrné soustavě mezi synchronně propojenými oblastmi;

116) „určujícím parametrem kvality frekvence“ hlavní proměnné frekvence soustavy, které vymezují zásady kvality frekvence;

117) „cílovým parametrem kvality frekvence“ hlavní cíl vztahující se k frekvenci soustavy, pomocí něhož se hodnotí chování procesů aktivace FCR, FRR a RR v normálním stavu;

118) „kritérii pro posouzení kvality frekvence“ soubor výpočtů používajících měření frekvence soustavy, který umožňuje posoudit kvalitu frekvence soustavy na základě cílových parametrů kvality frekvence;

119) „daty pro posouzení kvality frekvence“ soubor dat, který umožňuje výpočet kritérií pro posouzení kvality frekvence;

120) „rozsahem zotavení frekvence“ rozsah frekvence soustavy, do něhož by se měla vrátit frekvence soustavy v synchronně propojených oblastech Velká Británie a Irsko a Severní Irsko po výskytu odchylky odpovídající nejvýše referenční události v době do zotavení frekvence;

121) „dobou do zotavení frekvence“ pro synchronně propojené oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko maximální předpokládaná doba po výskytu odchylky odpovídající nejvýše referenční události, během níž se frekvence soustavy vrátí na maximální odchylku frekvence v ustáleném stavu;

122) „rozsahem obnovení frekvence“ rozsah frekvence soustavy, do něhož by se měla vrátit frekvence soustavy v synchronně propojených oblastech Velká Británie, Irsko a Severní Irsko a v severské synchronně propojené oblasti po výskytu odchylky odpovídající nejvýše referenční události v době do obnovení frekvence;

123) „cílovými parametry regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy“ hlavní cílové proměnné bloku LFC, na jejichž základě se stanoví a posuzují kritéria pro dimenzování FRR a RR bloku LFC a které se používají pro zohlednění chování bloku LFC za normálního provozu;

124) „výměnou výkonu pro regulaci výkonové rovnováhy“ výkon, který je vyměňován mezi oblastmi LFC v procesu přeshraniční aktivace FRR;

125) „zadanou hodnotou frekvence“ cílová hodnota frekvence používaná v procesu obnovení frekvence a výkonové rovnováhy, stanovená jako součet jmenovité frekvence soustavy a hodnoty kompenzace pro snížení elektrické časové odchylky;

126) „požadavky na dostupnost FRR“ soubor požadavků na dostupnost FRR stanovených provozovateli přenosových soustav z bloku LFC;

127) „pravidly dimenzování FRR“ specifikace procesu dimenzování FRR bloku LFC;

128) „procesem vzájemné výměny systémových odchylek“ proces dohodnutý mezi provozovateli přenosových soustav, který umožňuje zabránit souběžné aktivaci FRR v opačných směrech, při zohlednění příslušných regulačních odchylek frekvence a výkonové rovnováhy i aktivovaných FRR a provedením odpovídající úpravy vstupu příslušných procesů obnovení frekvence a výkonové rovnováhy;

129) „výměnou výkonu při vzájemné výměně systémových odchylek“ výkon, který je vyměňován mezi oblastmi LFC v procesu vzájemné výměny systémových odchylek;

130) „výchozím přiděleným objemem FCR“ množství FCR přidělených provozovateli přenosové soustavy na základě klíče pro sdílení;

131) „daty o okamžité frekvenci“ soubor měření celkové frekvence soustavy pro synchronně propojenou oblast s periodou měření rovnou jedné sekundě nebo kratší, který se používá pro účely posouzení kvality frekvence soustavy;

132) „okamžitou odchylkou frekvence“ soubor měření celkových odchylek frekvence soustavy pro synchronně propojenou oblast s periodou měření rovnou jedné sekundě nebo kratší, který se používá pro účely posouzení kvality frekvence soustavy;

133) „okamžitými daty regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy“ soubor dat regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy bloku LFC s periodou měření rovnou 10 sekundám nebo kratší, který se používá pro účely posouzení kvality frekvence soustavy;

134) „rozsahem regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy první úrovně“ první rozsah používaný pro účely posouzení kvality frekvence soustavy na úrovni bloku LFC, v němž by měla být regulační odchylka frekvence a výkonové rovnováhy udržována po stanovený procentní podíl času;

135) „rozsahem regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy druhé úrovně“ druhý rozsah používaný pro účely posouzení kvality frekvence soustavy na úrovni bloku LFC, v němž by měla být regulační odchylka frekvence a výkonové rovnováhy udržována po stanovený procentní podíl času;

136) „dohodou o provozování bloku LFC“ vícestranná dohoda mezi všemi provozovateli přenosových soustav z bloku LFC, je-li blok LFC provozován více než jedním provozovatelem přenosové soustavy, a metodika provozování bloku LFC přijatá jednostranně příslušným provozovatelem přenosové soustavy, je-li blok LFC provozován pouze jedním provozovatelem přenosové soustavy;

137) „výměnou výkonu pro náhradu“ výkon, který je vyměňován mezi oblastmi LFC v rámci procesu přeshraniční aktivace RR;

138) „odchylkami v bloku LFC“ součet regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy, aktivace FRR a aktivace RR v rámci bloku LFC a výměny výkonu při vzájemné výměně systémových odchylek, výměny výkonu pro regulaci výkonové rovnováhy a výměny výkonu pro náhradu tohoto bloku s jinými bloky LFC;

139) „orgánem dohledu bloku LFC“ provozovatel přenosové soustavy odpovědný za sběr dat pro kritéria pro posouzení kvality frekvence a za uplatňování těchto kritérií pro daný blok LFC;

140) „organizační strukturou řízení výkonové rovnováhy a frekvence“ základní struktura zohledňující všechny příslušné aspekty řízení výkonové rovnováhy a frekvence, zejména s ohledem na příslušnou odpovědnost a povinnosti, jakož i typy a účel záloh činného výkonu;

141) „organizační strukturou odpovědnosti za procesy“ struktura pro stanovení odpovědnosti a povinností s ohledem na zálohy činného výkonu na základě regulační struktury synchronně propojené oblasti;

142) „organizační strukturou aktivace procesů“ struktura pro klasifikaci procesů, pokud jde o různé typy záloh činného výkonu z hlediska účelu a aktivace;

143) „dobou do plné aktivace ručně ovládaných FRR“ doba mezi změnou zadané hodnoty a příslušnou aktivací nebo deaktivací ručně ovládaných FRR;

144) „maximální okamžitou odchylkou frekvence“ maximální předpokládaná absolutní hodnota okamžité odchylky frekvence po výskytu výkonové nerovnováhy odpovídající nejvýše referenční události, při jejímž překročení jsou aktivována nouzová opatření;

145) „monitorovanou oblastí“ část synchronně propojené oblasti nebo celá synchronně propojená oblast, fyzicky vymezená měřicími body v místě propojovacích vedení k dalším monitorovaným oblastem, provozovaná jedním nebo více provozovateli přenosových soustav, kteří splňují povinnosti pro monitorovanou oblast;

146) „předběžnou kvalifikací“ proces ověření shody jednotky poskytující zálohy nebo skupiny poskytující zálohy s požadavky stanovenými provozovatelem přenosové soustavy;

147) „dobou rampování“ doba vymezená pevným počátečním bodem a časovým obdobím, po které se zvyšuje nebo snižuje vstup a/nebo výstup činného výkonu;

148) „provozovatelem přenosové soustavy povelujícím zálohy“ provozovatel přenosové soustavy odpovědný za vydání pokynu jednotce poskytující zálohy nebo skupině poskytující zálohy, aby aktivovaly FRR a/nebo RR;

149) „provozovatelem distribuční soustavy s připojenými zálohami“ provozovatel distribuční soustavy odpovědný za distribuční soustavu, ke které je připojena jednotka poskytující zálohy nebo skupina poskytující zálohy, která poskytuje zálohy provozovateli přenosové soustavy;

150) „provozovatelem přenosové soustavy s připojenými zálohami“ provozovatel přenosové soustavy odpovědný za monitorovanou oblast, ke které je připojena jednotka poskytující zálohy nebo skupina poskytující zálohy;

151) „provozovatelem přenosové soustavy přijímajícím zálohy“ provozovatel přenosové soustavy, který se účastní výměny s provozovatelem přenosové soustavy s připojenými zálohami a/nebo jednotkou poskytující zálohy či skupinou poskytující zálohy připojenou k jiné oblasti dohledu nebo oblasti LFC;

152) „procesem náhrady záloh“ proces obnovení aktivovaných FRR a pro oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko navíc obnovení aktivovaných FCR;

153) „požadavky na dostupnost RR“ soubor požadavků na dostupnost RR stanovených provozovateli přenosových soustav z bloku LFC;

154) „pravidly dimenzování RR“ specifikace procesu dimenzování RR v bloku LFC;

155) „standardním rozsahem frekvence“ stanovený symetrický interval kolem jmenovité hodnoty frekvence, ve kterém se má nacházet frekvence soustavy synchronně propojené oblasti;

156) „standardní odchylkou frekvence“ absolutní hodnota odchylky frekvence, která vymezuje standardní rozsah frekvence;

157) „odchylkou frekvence v ustáleném stavu“ absolutní hodnota odchylky frekvence po stabilizaci frekvence soustavy v návaznosti na výskyt výkonové nerovnováhy;

158) „orgánem dohledu synchronně propojené oblasti“ provozovatel přenosové soustavy odpovědný za sběr dat pro kritéria pro posouzení kvality frekvence a za uplatňování těchto kritérií pro synchronně propojenou oblast;

159) „procesem časové regulace“ regulační zásah za účelem vrácení elektrické časové odchylky mezi synchronním časem a koordinovaným světovým časem na nulovou hodnotu.

Článek 4

Cíle a regulační aspekty

1. Cílem tohoto nařízení je:

a) stanovit společné požadavky a zásady týkající se bezpečnosti provozu;

b) stanovit společné zásady pro přípravu provozu v propojených soustavách;

c) stanovit společné procesy a organizační struktury řízení výkonové rovnováhy a frekvence;

d) zajistit podmínky pro udržování bezpečnosti provozu v celé Unii;

e) zajistit podmínky pro udržování úrovně kvality frekvence ve všech synchronně propojených oblastech v Unii;

f) podporovat koordinaci provozu soustav a přípravy provozu;

g) zajistit a posílit transparentnost a spolehlivost informací o provozu přenosových soustav;

h) přispět k efektivnímu provozu a rozvoji elektroenergetické přenosové soustavy a elektroenergetiky v Unii.

2. Členské státy, příslušné orgány a provozovatelé soustav musí při uplatňování tohoto nařízení:

a) uplatňovat zásady proporcionality a nediskriminace;

b) zajistit transparentnost;

c) uplatňovat zásadu optimalizace mezi co nejvyšší celkovou efektivitou a co nejnižšími celkovými náklady pro všechny zúčastněné strany;

d) zajistit, aby pro zajištění bezpečnosti a stability soustavy provozovatelé přenosových soustav v co největší míře využívali tržní mechanismy;

e) respektovat odpovědnost svěřenou příslušnému provozovateli přenosové soustavy za účelem zajištění bezpečnosti provozu soustavy, a to včetně toho, co vyžadují vnitrostátní právní předpisy;

f) konzultovat s příslušnými provozovateli distribučních soustav a brát v úvahu možné dopady na jejich soustavu a

g) přihlédnout k dohodnutým evropským normám a technickým specifikacím.

Článek 5

Podmínky nebo metodiky provozovatelů přenosových soustav

1. Provozovatelé přenosových soustav vypracují podmínky nebo metodiky požadované tímto nařízením a předloží je v odpovídajících lhůtách stanovených v tomto nařízení ke schválení příslušným regulačním orgánům v souladu s čl. 6 odst. 2 a 3 nebo subjektu určenému členským státem v souladu s čl. 6 odst. 4.

2. Musí-li návrh podmínek nebo metodik podle tohoto nařízení vypracovat a odsouhlasit více než jeden provozovatel přenosové soustavy, musí zúčastnění provozovatelé přenosových soustav úzce spolupracovat. Provozovatelé přenosových soustav za pomoci sítě ENTSO pro elektřinu pravidelně informují regulační orgány a agenturu o pokroku při vypracovávání těchto podmínek nebo metodik.

3. Není-li mezi provozovateli přenosových soustav, kteří rozhodující o návrzích podmínek nebo metodik v souladu s čl. 6 odst. 2, dosaženo shody, rozhodují kvalifikovanou většinou. Kvalifikovaná většina pro návrhy v souladu s čl. 6 odst. 2 vyžaduje většinu:

a) provozovatelů přenosových soustav, kteří zastupují nejméně 55 % dotčených členských států, a

b) provozovatelů přenosových soustav zastupujících členské státy, které představují nejméně 65 % obyvatelstva Unie.

4. U rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 musí blokační menšinu tvořit provozovatelé přenosových soustav zastupující nejméně čtyři členské státy, jinak se kvalifikovaná většina považuje za dosaženou.

5. Jsou-li dotčené regiony složeny z více než pěti členských států a mezi provozovateli přenosových soustav, kteří rozhodují o návrzích podmínek nebo metodik v souladu s čl. 6 odst. 3, není dosaženo shody, rozhodují kvalifikovanou většinou. U návrhů podle čl. 6 odst. 3 kvalifikovaná většina vyžaduje většinu:

a) provozovatelů přenosových soustav, kteří zastupují nejméně 72 % dotčených členských států, a

b) provozovatelů přenosových soustav zastupujících členské státy, které představují nejméně 65 % obyvatelstva dotčeného regionu.

6. U rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 musí blokační menšinu tvořit alespoň minimální počet provozovatelů přenosových soustav zastupujících více než 35 % obyvatelstva zúčastněných členských států a navíc provozovatelé přenosových soustav zastupující nejméně jeden další dotčený členský stát, jinak se kvalifikovaná většina považuje za dosaženou.

7. Provozovatelé přenosových soustav, kteří rozhodují o návrzích podmínek nebo metodik v souladu s čl. 6 odst. 3 ve vztahu k regionům složeným z pěti členských států nebo méně, rozhodují na základě konsenzu.

8. Při rozhodování provozovatelů přenosových soustav podle odstavců 3 a 4 je každému členskému státu přidělen jeden hlas. Působí-li na území členského státu více provozovatelů přenosových soustav, rozdělí mezi ně členský stát hlasovací práva.

9. Nepředloží-li provozovatelé přenosových soustav návrh podmínek nebo metodik regulačním orgánům v souladu s čl. 6 odst. 2 a 3 nebo subjektům určeným členskými státy v souladu s čl. 6 odst. 4 ve lhůtách stanovených v tomto nařízení, předají příslušným regulačním orgánům a agentuře příslušné pracovní verze podmínek nebo metodik a vysvětlí, proč nebylo dosaženo dohody. Agentura o této skutečnosti informuje Komisi, a pokud o to Komise požádá, prozkoumá ve spolupráci s příslušnými regulačními orgány důvody nepředložení návrhu a o výsledku informuje Komisi. Komise přijme vhodné kroky, aby umožnila přijetí požadovaných podmínek nebo metodik do čtyř měsíců poté, co obdržela informace od agentury.

Článek 6

Schválení podmínek nebo metodik provozovatelů přenosových soustav

1. Podmínky nebo metodiky vypracované provozovateli přenosových soustav podle odstavců 2 a 3 schvalují jednotlivé regulační orgány. Podmínky nebo metodiky vypracované provozovateli přenosových soustav podle odstavce 4 schvaluje subjekt určený členským státem. Pokud členský stát nestanoví jinak, je určeným subjektem regulační orgán.

2. Návrhy následujících podmínek nebo metodik musí schválit všechny regulační orgány Unie, přičemž členský stát k nim může dotčenému regulačnímu orgánu podat stanovisko:

a) klíčové organizační požadavky, úlohy a odpovědnost v souvislosti s výměnou dat týkajících se bezpečnosti provozu v souladu s čl. 40 odst. 6;

b) metodika vytváření společných modelů sítě v souladu s čl. 67 odst. 1 a článkem 70;

c) metodika koordinace analýzy bezpečnosti provozu v souladu s článkem 75.

3. Návrhy následujících podmínek nebo metodik musí schválit všechny regulační orgány dotčeného regionu, přičemž členský stát k nim může dotčenému regulačnímu orgánu podat stanovisko:

a) metodika, kterou se pro každou synchronně propojenou oblast vymezí v souladu s čl. 39 odst. 3 písm. b) minimální setrvačnost;

b) společná ustanovení pro jednotlivé regiony pro výpočet kapacity týkající se regionální koordinace bezpečnosti provozu v souladu s článkem 76;

c) metodika posuzování relevantnosti zařízení pro účely koordinace odstávek, vztahující se alespoň na každou synchronně propojenou oblast, v souladu s článkem 84;

d) metodiky, podmínky a hodnoty obsažené v dohodách o provozování synchronně propojené oblasti podle článku 118, pokud jde o: i) určující parametry kvality frekvence a cílový parametr kvality frekvence v souladu s článkem 127; ii) pravidla dimenzování FCR v souladu s článkem 153; iii) dodatečné vlastnosti FCR v souladu s čl. 154 odst. 2; iv) opatření za účelem zotavení zásobníků energie v souladu s čl. 156 odst. 6 písm. b) pro synchronně propojené oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko; v) minimální dobu aktivace, kterou musí poskytovatelé FCR zajistit v souladu s čl. 156 odst. 10, pro synchronně propojenou oblast kontinentální Evropa a severskou synchronně propojenou oblast; vi) předpoklady a metodiku pro analýzu nákladů a přínosů v souladu s čl. 156 odst. 11 pro synchronně propojenou oblast kontinentální Evropa a severskou synchronně propojenou oblast; vii) limity pro výměnu FCR mezi provozovateli přenosových soustav v souladu s čl. 163 odst. 2 pro synchronně propojené oblasti jiné než kontinentální Evropa v relevantních případech; viii) metodiku určování minimálního poskytování objemu FCR mezi synchronně propojenými oblastmi stanovenou v souladu s čl. 174 odst. 2 písm. b) pro synchronně propojené oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko; ix) limity pro rozsah výměny FRR mezi synchronně propojenými oblastmi podle čl. 176 odst. 1 a limity pro rozsah sdílení FRR mezi synchronně propojenými oblastmi podle čl. 177 odst. 1; x) limity pro rozsah výměny RR mezi synchronně propojenými oblastmi podle čl. 178 odst. 1 a limity pro rozsah sdílení RR mezi synchronně propojenými oblastmi podle čl. 179 odst. 1;

e) metodiky a podmínky obsažené v dohodách o provozování bloku LFC podle článku 119, pokud jde o: i) omezení rampování pro činný výkon na výstupu v souladu s čl. 137 odst. 3 a 4; ii) koordinační opatření mající za cíl snížení regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy v souladu s čl. 152 odst. 14; iii) opatření ke snížení regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy prostřednictvím požadavku na změny ve výrobě nebo spotřebě činného výkonu výrobních modulů a odběrných jednotek v souladu s čl. 152 odst. 16; iv) pravidla dimenzování FRR v souladu s čl. 157 odst. 1;

f) opatření ke zmírnění dopadů pro jednotlivé synchronně propojené oblasti nebo bloky LFC v souladu s článkem 138;

g) společný návrh na stanovení bloků LFC v souladu s čl. 141 odst. 2 pro každou synchronně propojenou oblast.

4. Nestanoví-li členský stát jinak, následující podmínky nebo metodiky musí individuálně schválit subjekt určený členským státem v souladu s odstavcem 1:

a) návrh každého provozovatele přenosové soustavy, kterým se určí velikost ztráty odběrů, při které se přenosová soustava nachází ve stavu blackoutu, pro synchronně propojené oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko;

b) rozsah výměny dat s provozovateli distribučních soustav a významnými uživateli sítě v souladu s čl. 40 odst. 5;

c) dodatečné požadavky na skupiny poskytující FCR v souladu s čl. 154 odst. 3;

d) vyloučení skupin poskytujících FCR z povinnosti poskytovat tyto zálohy v souladu s čl. 154 odst. 4;

e) návrh týkající se dočasné minimální doby aktivace, kterou musí poskytovatelé FCR zajistit, vypracovaný provozovatelem přenosové soustavy v souladu s čl. 156 odst. 9 pro synchronně propojenou oblast kontinentální Evropa a severskou synchronně propojenou oblast;

f) technické požadavky na FRR vymezené provozovatelem přenosové soustavy v souladu s čl. 158 odst. 3;

g) vyloučení skupin poskytujících FRR z poskytování těchto záloh v souladu s čl. 159 odst. 7;

h) technické požadavky na připojení jednotek a skupin poskytujících RR vymezené provozovatelem přenosové soustavy v souladu s čl. 161 odst. 3 a

i) vyloučení skupin poskytujících RR z poskytování těchto záloh v souladu s čl. 162 odst. 6.

5. V případech, kdy jednotlivý příslušný provozovatel soustavy nebo provozovatel přenosové soustavy musí nebo smí podle tohoto nařízení stanovit požadavky, na které se nevztahuje odstavec 4, nebo se na nich dohodnout, mohou členské státy požadovat, aby tyto požadavky předem schválil příslušný regulační orgán.

6. Návrh podmínek nebo metodik musí obsahovat návrh harmonogramu jejich zavádění a popis jejich předpokládaného vlivu na cíle tohoto nařízení. Návrhy podmínek nebo metodik, které musí být schváleny několika nebo všemi regulačními orgány, se současně s předložením regulačním orgánům předloží agentuře. Na žádost příslušných regulačních orgánů vydá agentura k návrhům podmínek nebo metodik do tří měsíců stanovisko.

7. Má-li o schválení podmínek nebo metodik rozhodnout více regulačních orgánů, příslušné regulační orgány se navzájem konzultují, úzce mezi sebou spolupracují a koordinují se za účelem dosažení dohody. Vydá-li agentura stanovisko, příslušné regulační orgány toto stanovisko zohlední. O předložených podmínkách nebo metodikách podle odstavců 2 a 3 rozhodnou regulační orgány do šesti měsíců poté, co je dotčený regulační orgán, případně poslední dotčený regulační orgán obdrží.

8. Pokud regulační orgány nedokážou dosáhnout dohody ve lhůtě uvedené v odstavci 7 nebo předloží společnou žádost, rozhodne v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009 o předložených návrzích podmínek nebo metodik do šesti měsíců agentura.

9. Má-li o schválení podmínek nebo metodik rozhodnout v souladu s odstavcem 4 jeden určený subjekt, musí tento subjekt rozhodnout do šesti měsíců od jejich obdržení.

10. Kterákoli strana může podat stížnost na příslušného provozovatele soustavy nebo provozovatele přenosové soustavy v souvislosti s jeho povinnostmi nebo rozhodnutími podle tohoto nařízení a tuto stížnost může předat regulačnímu orgánu, který jakožto orgán pro řešení sporů vydá rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení stížnosti. Tuto lhůtu lze prodloužit o další dva měsíce, pokud regulační orgán požaduje dodatečné informace. Tuto prodlouženou lhůtu je možné dále prodloužit po dohodě se stěžovatelem. Rozhodnutí regulačního orgánu je závazné, pokud není zrušeno v rámci odvolání.

Článek 7

Změny podmínek nebo metodik provozovatelů přenosových soustav

1. V případě, že jeden nebo několik regulačních orgánů podmíní schválení podmínek nebo metodik předložených v souladu s čl. 6 odst. 2 a 3 provedením změn, předloží příslušní provozovatelé přenosových soustav ke schválení návrh změněných podmínek nebo metodik do dvou měsíců od doby, kdy regulační orgány požadavek na změnu vznesly. O změněných podmínkách nebo metodikách rozhodnou příslušné regulační orgány do dvou měsíců od jejich předložení.

2. V případě, že určený subjekt podmíní schválení podmínek nebo metodik předložených v souladu s čl. 6 odst. 4 provedením změn, předloží příslušný provozovatel přenosové soustavy ke schválení návrh změněných podmínek nebo metodik do dvou měsíců od doby, kdy určený subjekt požadavek na změnu vznesl. O změněných podmínkách nebo metodikách rozhodne určený subjekt do dvou měsíců od jejich předložení.

3. Pokud příslušné regulační orgány nedokážou ve dvouměsíční lhůtě dosáhnout dohody o podmínkách nebo metodikách podle čl. 6 odst. 2 a 3 nebo předloží společnou žádost, rozhodne v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009 o změněných podmínkách nebo metodikách do šesti měsíců agentura. Pokud příslušní provozovatelé přenosových soustav návrh změněných podmínek nebo metodik nepředloží, použije se postup podle čl. 5 odst. 7.

4. Provozovatelé přenosových soustav odpovědní za vypracování návrhu podmínek nebo metodik nebo regulační orgány či určené subjekty odpovědné za jejich přijetí v souladu s čl. 6 odst. 2, 3 a 4 mohou u těchto podmínek nebo metodik požadovat změny. Návrhy na změnu podmínek nebo metodik se předkládají k případné konzultaci postupem podle článku 11 a schvalují se postupem podle článků 5 a 6.

Článek 8

Zveřejnění na internetu

1. Provozovatelé přenosových soustav odpovědní za stanovení podmínek nebo metodik podle tohoto nařízení je po schválení příslušnými regulačními orgány, nebo po jejich stanovení, pokud není schválení požadováno, zveřejní na internetu, ledaže jsou tyto informace považovány v souladu s článkem 12 za důvěrné.

2. Zveřejní se rovněž:

a) rozšíření nástrojů provozování sítě v souladu s čl. 55 odst. 1 písm. e);

b) cílové parametry regulační odchylky frekvence a výkonové rovnováhy v souladu s článkem 128;

c) omezení rampování na úrovni synchronně propojené oblasti v souladu s čl. 137 odst. 1;

d) omezení rampování na úrovni bloku LFC v souladu s čl. 137 odst. 3;

e) opatření přijatá ve výstražném stavu z důvodu nedostatečných záloh činného výkonu v souladu s čl. 152 odst. 11 a

f) žádost provozovatele přenosové soustavy s připojenými zálohami poskytovateli FCR, aby zpřístupnil informace v reálném čase v souladu s čl. 154 odst. 11.

Článek 9

Úhrada nákladů

1. Náklady, jež vznikly provozovatelům soustav podléhajícím regulaci síťových tarifů a které vyplývají ze závazků stanovených v tomto nařízení, posuzují příslušné regulační orgány. Náklady, jež budou posouzeny jako přiměřené a efektivní, jsou uhrazovány, a to prostřednictvím síťových tarifů nebo jiných vhodných mechanismů.

2. Na žádost příslušných regulačních orgánů jsou provozovatelé soustav podle odstavce 1 ve lhůtě tří měsíců od podání žádosti povinni předložit informace potřebné pro účely posouzení vzniklých nákladů.

Článek 10

Zapojení zainteresovaných stran

Agentura v úzké spolupráci se sítí ENTSO pro elektřinu zajistí zapojení zainteresovaných stran, pokud jde o bezpečný provoz soustavy a další aspekty provádění tohoto nařízení. Zajistí mimo jiné pravidelná setkání se zainteresovanými stranami, aby bylo možné poukázat na problémy a navrhnout zlepšení, pokud jde o bezpečný provoz soustavy.

Článek 11

Veřejné konzultace

1. Provozovatelé přenosových soustav odpovědní za předložení návrhů podmínek nebo metodik nebo jejich změn podle tohoto nařízení konzultují pracovní verze návrhů podmínek nebo metodik uvedených v čl. 6 odst. 2 a 3 se zainteresovanými stranami, včetně příslušných orgánů každého členského státu. Doba konzultace nesmí být kratší než jeden měsíc.

2. Návrhy podmínek nebo metodik, které provozovatelé přenosových soustav předkládají na úrovni Unie, musí být zveřejněny a předloženy k veřejné konzultaci na úrovni Unie. Návrhy, které provozovatelé přenosových soustav předkládají na regionální úrovni, musí být předloženy k veřejné konzultaci přinejmenším na regionální úrovni. Strany, které předkládají návrhy na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni, vedou veřejné konzultace alespoň v dotčeném členském státě.

3. Provozovatelé přenosových soustav odpovědní za vypracování návrhu podmínek nebo metodik vezmou před předložením návrhu ke schválení regulačními orgány náležitě v úvahu názory zainteresovaných stran vzešlé z konzultací. Ve všech případech musí být předloženo řádné odůvodnění, proč názory vzešlé z konzultací byly či nebyly do návrhu zahrnuty; toto odůvodnění se přiloží k návrhu předkládanému ke schválení a včas se zveřejní před zveřejněním návrhu podmínek nebo metodik, nebo současně s ním.

Článek 12

Povinnost mlčenlivosti

1. Na veškeré důvěrné informace přijaté, vyměňované nebo předané podle tohoto nařízení se vztahuje povinnost mlčenlivosti podle odstavců 2, 3 a 4.

2. Povinnost mlčenlivosti platí pro všechny osoby, na které se vztahuje toto nařízení.

3. Žádné důvěrné informace, které osoby nebo regulační orgány uvedené v odstavci 2 získaly při plnění svých povinností, nesmí být poskytnuty jiné osobě ani orgánu, aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje vnitrostátní právo, jiná ustanovení tohoto nařízení nebo jiné příslušné právní předpisy Unie.

4. Aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahují vnitrostátní nebo unijní právní předpisy, mohou regulační orgány, subjekty nebo osoby, které přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení, použít tyto informace pouze pro účely plnění svých úkolů podle tohoto nařízení.

Článek 13

Dohody s provozovateli přenosových soustav, na které se toto nařízení nevztahuje

Zahrnuje-li synchronně propojená oblast provozovatele přenosových soustav z Unie i ze třetích zemí, všichni provozovatelé přenosových soustav z Unie v této synchronně propojené oblasti budou usilovat o uzavření dohody s provozovateli přenosových soustav ze třetích zemí, kteří nejsou vázáni tímto nařízením, vymezující základy jejich spolupráce při zajišťování bezpečného provozu soustav a obsahující ujednání, která zajistí, aby provozovatelé ze třetích zemí plnili povinnosti stanovené tímto nařízením, do 18 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 14

Monitorování

1. Síť ENTSO pro elektřinu sleduje provádění tohoto nařízení v souladu s čl. 8 odst. 8 nařízení (ES) č. 714/2009. Monitorování se zaměří alespoň na:

a) ukazatele bezpečnosti provozu podle článku 15;

b) řízení výkonové rovnováhy a frekvence podle článku 16;

c) posouzení regionální koordinace podle článku 17;

d) zjišťování případných rozdílů ve vnitrostátním provádění tohoto nařízení, pokud jde o podmínky nebo metodiky uvedené v čl. 6 odst. 3;

e) určení případných dodatečných zlepšení u nástrojů a služeb podle čl. 55 písm. a) a b) nad rámec zlepšení určených provozovateli přenosových soustav v souladu s čl. 55 písm. e);

f) určení veškerých nezbytných zlepšení ve výroční zprávě založené na stupnici pro klasifikaci mimořádných událostí v souladu s článkem 15, která jsou zapotřebí na podporu udržitelné a dlouhodobé bezpečnosti provozu, a

g) zjišťování případných problémů v oblasti spolupráce na zajišťování bezpečného provozu soustavy s provozovateli přenosových soustav ze třetích zemí.

2. Ve lhůtě 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost je agentura povinna ve spolupráci se sítí ENTSO pro elektřinu sestavit seznam relevantních informací, které je síť ENTSO pro elektřinu povinna agentuře předkládat podle čl. 8 odst. 9 a čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 714/2009. Tento seznam lze aktualizovat. Informace, jež si agentura vyžádá, uchovává síť ENTSO pro elektřinu v komplexním archivu digitálních dat ve standardizovaném formátu.

3. Příslušní provozovatelé přenosových soustav jsou povinni předložit síti ENTSO pro elektřinu informace, jež jsou zapotřebí pro plnění úkolů uvedených v odstavcích 1 a 2.

4. Provozovatelé distribučních soustav na základě žádosti regulačního orgánu poskytnou provozovatelům přenosových soustav informace podle odstavce 2, ledaže regulační orgány, provozovatelé přenosových soustav, agentura nebo síť ENTSO pro elektřinu tyto informace již získaly v souvislosti se sledováním provádění tohoto nařízení, aby nedocházelo k duplikování informací.

Článek 15

Výroční zpráva o ukazatelích bezpečnosti provozu

1. Každoročně vždy do 30. září zveřejní síť ENTSO pro elektřinu výroční zprávu založenou na stupnici pro klasifikaci mimořádných událostí přijaté v souladu s čl. 8 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 714/2009. Agentura může vydat stanovisko k formátu a obsahu této výroční zprávy, včetně zeměpisného rozsahu hlášených mimořádných událostí, elektrické vzájemné závislosti regulačních oblastí provozovatelů přenosových soustav a všech relevantních informací za uplynulá období.

2. Provozovatelé přenosových soustav v každém členském státě poskytnou síti ENTSO pro elektřinu každoročně vždy do 1. března data a informace potřebné k vypracování výročních zpráv založených na stupnici pro klasifikaci mimořádných událostí uvedených v odstavci 1. Data poskytovaná provozovateli přenosových soustav se vztahují vždy k předchozímu roku.

3. Výroční zprávy uvedené v odstavci 1 musí obsahovat alespoň tyto ukazatele bezpečnosti provozu relevantní pro bezpečnost provozu:

a) počet vypnutých prvků přenosové soustavy za rok a provozovatele přenosové soustavy;

b) počet vypnutých výroben elektřiny za rok a provozovatele přenosové soustavy;

c) objem energie nedodané v důsledku neplánovaného odpojení odběrných elektrických zařízení na provozovatele přenosové soustavy za rok;

d) dobu trvání a počet případů, kdy nastal výstražný a nouzový stav, na provozovatele přenosové soustavy;

e) dobu trvání a počet událostí, během nichž byl zjištěn nedostatek záloh, na provozovatele přenosové soustavy;

f) dobu trvání a počet odchylek napětí přesahujících rozsahy uvedené v tabulkách 1 a 2 přílohy II na provozovatele přenosové soustavy;

g) počet minut mimo standardní rozsah frekvence a počet minut mimo 50 % maximální odchylky frekvence v ustáleném stavu, na synchronně propojenou oblast;

h) počet rozpadů soustavy na části s různými frekvencemi nebo místních stavů blackoutu a

i) počet blackoutů zahrnujících dva nebo více provozovatelů přenosových soustav.

4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 1 musí obsahovat tyto ukazatele bezpečnosti provozu relevantní pro přípravu provozu:

a) počet událostí, při nichž mimořádná událost uvedená na seznamu kontingencí vedla ke zhoršení provozního stavu soustavy;

b) počet událostí podle písmene a), při nichž ke zhoršení provozních podmínek soustavy došlo v důsledku neočekávaných rozdílů oproti předpovědím zatížení nebo výroby;

c) počet událostí, při nichž došlo ke zhoršení provozních podmínek soustavy v důsledku mimořádné kontingence;

d) počet událostí podle písmene c), při nichž ke zhoršení provozních podmínek soustavy došlo v důsledku neočekávaných rozdílů oproti předpovědím zatížení nebo výroby, a

e) počet událostí vedoucích ke zhoršení provozních podmínek soustavy v důsledku nedostatečných záloh činného výkonu.

5. Výroční zprávy musí obsahovat vysvětlení důvodů mimořádných událostí, jejichž klasifikace bezpečnosti provozu odpovídá stupňům 2 a 3 podle stupnice pro klasifikaci mimořádných událostí přijaté sítí ENTSO pro elektřinu. Tato vysvětlení musí vycházet z vyšetření mimořádných událostí provozovateli přenosových soustav, jehož postup se stanoví ve stupnici pro klasifikaci mimořádných událostí. Provozovatelé přenosových soustav informují dotyčné regulační orgány o vyšetřování s dostatečným předstihem před jeho zahájením. Regulační orgány a agentura se mohou na vlastní žádost vyšetřování zúčastnit.

Článek 16

Výroční zpráva o řízení výkonové rovnováhy a frekvence

1. Každoročně vždy do 30. září zveřejní síť ENTSO pro elektřinu výroční zprávu o řízení výkonové rovnováhy a frekvence založenou na informacích poskytnutých provozovateli přenosových soustav v souladu s odstavcem 2. Výroční zpráva o řízení výkonové rovnováhy a frekvence obsahuje informace uvedené v odstavci 2 pro každý členský stát.

2. Počínaje 14. září 2018 provozovatelé přenosových soustav v každém členském státě sdělí každoročně vždy do 1. března síti ENTSO pro elektřinu tyto informace za předchozí rok:

a) označení bloků LFC, oblastí LFC a monitorovaných oblastí v daném členském státě;

b) označení bloků LFC, které se nenacházejí celé v daném členském státě a které zahrnují oblasti LFC a monitorované oblasti, které se nacházejí v daném členském státě;

c) označení synchronně propojených oblastí, k nimž jednotlivé členské státy náleží;

d) data související s kritérii pro posouzení kvality frekvence pro každou synchronně propojenou oblast a každý blok LFC uvedené v písmenech a), b) a c) pro každý měsíc za nejméně dva předchozí kalendářní roky;

e) přidělený objem FCR a výchozí přidělený objem FCR pro každého provozovatele přenosové soustavy působícího v daném členském státě pro každý měsíc za nejméně dva předchozí kalendářní roky a

f) popis a datum zavedení veškerých opatření ke zmírnění dopadů a požadavků na rampování ke zmírnění deterministických odchylek frekvence přijatých v předchozím kalendářním roce v souladu s články 137 a 138, na nichž se podíleli provozovatelé přenosových soustav z daného členského státu.

3. Data poskytovaná provozovateli přenosových soustav se vztahují vždy k předchozímu roku. Informace týkající se synchronně propojených oblastí, bloků LFC, oblastí LFC a monitorovaných oblastí podle písmen a), b) a c) se vykazují jednou. V případě změny těchto oblastí se tyto informace vykáží do 1. března následujícího roku.

4. Všichni provozovatelé přenosových soustav ze synchronně propojené oblasti nebo bloku LFC v příslušných případech při sběru dat uvedených v odstavci 2 spolupracují.

Článek 17

Výroční zpráva o posouzení regionální koordinace

1. Každoročně vždy do 30. září zveřejní síť ENTSO pro elektřinu výroční zprávu o posouzení regionální koordinace založenou na výročních zprávách o posouzení regionální koordinace předložených regionálními bezpečnostními koordinátory v souladu s odstavcem 2, posoudí veškeré otázky týkající se interoperability a navrhne změny vedoucí ke zlepšení účinnosti a efektivity koordinace provozu soustav.

2. Každoročně vždy do 1. března každý regionální bezpečnostní koordinátor vypracuje a předloží síti ENTSO pro elektřinu výroční zprávu, ve které v souvislosti s úkoly, které vykonává, uvede tyto informace:

a) počet, průměrnou dobu trvání a důvody případů neplnění funkcí regionálního bezpečnostního koordinátora;

b) statistiky týkající se síťových omezení, včetně jejich doby trvání, místa a počtu výskytů, společně se souvisejícími aktivovanými nápravnými opatřeními a jejich případně vzniklými náklady;

c) počet případů, kdy provozovatelé přenosových soustav odmítli zavést nápravná opatření doporučená regionálním bezpečnostním koordinátorem, a důvody jejich odmítnutí;

d) počet případů kolizí v plánování odstávek zjištěných v souladu s článkem 80 a

e) popis případů, kdy byla zjištěna nedostatečná regionální přiměřenost, a popis přijatých opatření ke zmírnění dopadů.

3. Data, která regionální bezpečnostní koordinátoři poskytují síti ENTSO pro elektřinu, se vztahují vždy k předchozímu roku.

ČÁST II

BEZPEČNOST PROVOZU

HLAVA 1

POŽADAVKY NA BEZPEČNOST PROVOZU

KAPITOLA 1

Stavy soustavy, nápravná opatření a limity provozní bezpečnosti

Článek 18

Klasifikace stavů soustavy

1. Přenosová soustava se nachází v normálním stavu, jsou-li splněny všechny následující podmínky:

a) napětí a toky výkonu se nacházejí v limitech provozní bezpečnosti stanovených v souladu s článkem 25;

b) frekvence splňuje tato kritéria: i) odchylka frekvence soustavy v ustáleném stavu je ve standardním rozsahu frekvence nebo ii) absolutní hodnota odchylky frekvence soustavy v ustáleném stavu není větší než maximální odchylka frekvence v ustáleném stavu a není dosaženo limitů frekvence soustavy stanovených pro výstražný stav;

c) zálohy činného a jalového výkonu jsou dostatečné pro vyřešení kontingencí ze seznamu kontingencí vymezeného v souladu s článkem 33 bez překročení limitů provozní bezpečnosti;

d) po aktivaci nápravných opatření po výskytu kontingence ze seznamu kontingencí vymezeného v souladu s článkem 33 se provoz regulační oblasti daného provozovatele přenosové soustavy nachází a zůstane v limitech provozní bezpečnosti.

2. Přenosová soustava se nachází ve výstražném stavu, pokud:

a) napětí a toky výkonu se nacházejí v limitech provozní bezpečnosti stanovených v souladu s článkem 25 a

b) objem regulačních záloh provozovatele přenosové soustavy je snížen o více než 20 % po dobu delší než 30 minut a neexistuje žádná možnost toto snížení kompenzovat při provozování soustavy v reálném čase nebo

c) frekvence splňuje tato kritéria: i) absolutní hodnota odchylky frekvence soustavy v ustáleném stavu není větší než maximální odchylka frekvence v ustáleném stavu a ii) absolutní hodnota odchylky frekvence soustavy v ustáleném stavu trvale přesahuje 50 % maximální odchylky frekvence v ustáleném stavu po dobu delší, než je doba do spuštění výstražného stavu, nebo standardní rozsah frekvence po dobu delší, než je doba do obnovení frekvence, nebo

d) alespoň jedna kontingence ze seznamu kontingencí vymezeného v souladu s článkem 33 vede i po aktivaci nápravných opatření k překročení limitů provozní bezpečnosti provozovatele přenosové soustavy.

3. Přenosová soustava se nachází v nouzovém stavu, je-li splněna alespoň jedna z následujících podmínek:

a) dojde k alespoň jednomu překročení limitů provozní bezpečnosti provozovatele přenosové soustavy vymezených v souladu s článkem 25;

b) frekvence nesplňuje kritéria pro normální stav ani pro výstražný stav vymezený v souladu s odstavci 1 a 2;

c) je aktivováno alespoň jedno opatření z plánu obrany soustavy provozovatele přenosové soustavy;

d) selže fungování nástrojů, prostředků a zařízení vymezených v souladu s čl. 24 odst. 1, což má za následek nedostupnost těchto nástrojů, prostředků a zařízení po dobu delší než 30 minut.

4. Přenosová soustava se nachází ve stavu blackoutu, je-li splněna alespoň jedna z následujících podmínek:

a) v regulační oblasti daného provozovatele přenosové soustavy došlo ke ztrátě více než 50 % odběrů;

b) v regulační oblasti daného provozovatele přenosové soustavy zcela chybí napětí po dobu nejméně tří minut, což vede ke spuštění plánů obnovy.

Provozovatel přenosové soustavy v synchronně propojené oblasti Velká Británie a Irsko a Severní Irsko může vypracovat návrh, kterým se určí velikost ztráty odběrů, při které se přenosová soustava nachází ve stavu blackoutu. Provozovatelé přenosových soustav z těchto oblastí o tom informují síť ENTSO pro elektřinu.

5. Přenosová soustava se nachází ve stavu obnovy, pokud provozovatel přenosové soustavy, která se nachází v nouzovém stavu nebo ve stavu blackoutu, začal aktivovat opatření ze svého plánu obnovy.

Článek 19

Monitorování a určování stavů soustav provozovateli přenosových soustav

1. Každý provozovatel přenosové soustavy při provozování v reálném čase určuje stav své přenosové soustavy.

2. Každý provozovatel přenosové soustavy ve své regulační oblasti monitoruje tyto parametry přenosové soustavy v reálném čase a na základě telemetrických měření v reálném čase nebo vypočítaných hodnot ze sledované oblasti, přičemž zohledňuje strukturální data a data získaná v reálném čase v souladu s článkem 42:

a) toky činného a jalového výkonu;

b) napětí na přípojnici;

c) frekvenci a regulační odchylku frekvence a výkonové rovnováhy ve své oblasti LFC;

d) zálohy činného a jalového výkonu a

e) výrobu a zatížení.

3. Každý provozovatel přenosové soustavy za účelem zjišťování stavu soustavy alespoň každých 15 minut provádí kontingenční analýzu a monitoruje přitom parametry přenosové soustavy vymezené v souladu s odstavcem 2 s ohledem na limity provozní bezpečnosti vymezené v souladu s článkem 25 a kritéria pro stavy soustavy vymezená v souladu s článkem 18. Každý provozovatel přenosové soustavy rovněž monitoruje úroveň dostupných záloh s ohledem na objem regulačních záloh. Při provádění kontingenční analýzy každý provozovatel přenosové soustavy zohledňuje účinek nápravných opatření a opatření z plánu obrany soustavy.

4. Nenachází-li se přenosová soustava v normálním stavu a stav této soustavy je kvalifikován jako stav rozlehlé oblasti, provozovatel této přenosové soustavy:

a) informuje všechny provozovatele přenosových soustav o stavu své přenosové soustavy prostřednictvím IT nástroje pro výměnu dat v reálném čase na celoevropské úrovni a

b) poskytne dodatečné informace o prvcích své přenosové soustavy, které jsou součástí sledované oblasti ostatních provozovatelů přenosových soustav, těmto provozovatelům přenosových soustav.

Článek 20

Nápravná opatření v provozu soustavy

1. Každý provozovatel přenosové soustavy usiluje o to, aby jeho přenosová soustava setrvala v normálním stavu, a je odpovědný za vyřešení narušení bezpečnosti provozu. Za účelem dosažení tohoto cíle každý provozovatel přenosové soustavy navrhuje, připravuje a aktivuje nápravná opatření s ohledem na jejich dostupnost, čas a zdroje potřebné k jejich aktivaci a veškeré podmínky mimo přenosovou soustavu, které jsou pro jednotlivá nápravná opatření relevantní.

2. Nápravná opatření používaná provozovateli přenosových soustav při provozu soustavy v souladu s odstavcem 1 a s články 21 až 23 tohoto nařízení odpovídají nápravným opatřením zohledněným při výpočtu kapacity v souladu s článkem 25 nařízení (EU) 2015/1222.

Článek 21

Zásady a kritéria vztahující se na nápravná opatření

1. Každý provozovatel přenosové soustavy se při aktivaci a koordinaci nápravných opatření v souladu s článkem 23 řídí těmito zásadami:

a) v případě narušení bezpečnosti provozu, která není třeba řešit koordinovaně, provozovatel přenosové soustavy navrhne, připraví a aktivuje nápravná opatření za účelem obnovení normálního stavu soustavy a zabránění šíření výstražného nebo nouzového stavu mimo svou regulační oblast podle kategorií vymezených v článku 22;

b) v případě narušení bezpečnosti provozu, která je třeba řešit koordinovaně, provozovatel přenosové soustavy navrhne, připraví a aktivuje nápravná opatření v koordinaci s ostatními provozovateli přenosových soustav, kterých se to týká, na základě metodiky koordinované přípravy nápravných opatření podle čl. 76 odst. 1 písm. b) a s ohledem na doporučení regionálního bezpečnostního koordinátora v souladu s čl. 78 odst. 4.

2. Při výběru vhodných nápravných opatření každý provozovatel přenosové soustavy uplatňuje tato kritéria:

a) aktivuje nejúčinnější a ekonomicky nejefektivnější nápravná opatření;

b) aktivuje nápravná opatření co nejbližší reálnému času, přičemž zohlední předpokládanou dobu aktivace a naléhavost situace provozu soustavy, kterou hodlá řešit;

c) vezme v úvahu riziko vzniku poruchy při použití dostupných nápravných opatření a jejich dopad na bezpečnost provozu, například: i) riziko vzniku poruchy nebo zkratu v důsledku změny topologie; ii) riziko odstávek v důsledku změn činného nebo jalového výkonu na výrobních modulech nebo odběrných elektrických zařízeních a iii) riziko závad způsobených chováním zařízení;

d) upřednostní nápravná opatření, která dávají pro přidělení kapacity k dispozici největší kapacitu mezi zónami, a to při zachování všech limitů provozní bezpečnosti.

Článek 22

Kategorie nápravných opatření

1. Každý provozovatel přenosové soustavy používá tyto kategorie nápravných opatření:

a) úprava doby trvání plánované odstávky nebo obnovení provozu prvků přenosové soustavy za účelem dosažení jejich provozní dostupnosti;

b) aktivní ovlivnění toků výkonu prostřednictvím: i) přepínání odboček výkonových transformátorů; ii) přepínání odboček transformátorů s regulací fázového posunu; iii) modifikace topologie;

c) řízení napětí a jalového výkonu prostřednictvím: i) přepínání odboček výkonových transformátorů; ii) zapínání kondenzátorů a reaktorů; iii) přepínání zařízení používaných pro řízení napětí a jalového výkonu, která jsou založena na výkonové elektronice; iv) vydání pokynu provozovatelům distribučních soustav, kteří jsou připojeni k přenosové soustavě, a významným uživatelům sítě, aby blokovali automatické řízení napětí a jalového výkonu transformátorů nebo aby na svých zařízeních aktivovali nápravná opatření podle bodů i) až iii), pokud zhoršení napětí ohrožuje bezpečnost provozu nebo může vést k napěťovému kolapsu v přenosové soustavě; v) žádosti o změnu jalového výkonu na výstupu nebo zadané hodnoty napětí synchronních výrobních modulů připojených k přenosové soustavě; vi) žádosti o změnu jalového výkonu na výstupu konvertorů nesynchronních výrobních modulů připojených k přenosové soustavě;

d) nový výpočet denních a vnitrodenních kapacit mezi zónami v souladu s nařízením (EU) 2015/1222;

e) redispečink uživatelů soustavy připojených k přenosové nebo distribuční soustavě v rámci regulační oblasti provozovatele přenosové soustavy, a to mezi dvěma nebo více provozovateli přenosových soustav;

f) protiobchod mezi dvěma nebo více nabídkovými zónami;

g) úprava toků činného výkonu prostřednictvím vysokonapěťových stejnosměrných soustav;

h) aktivace postupů řízení odchylky frekvence;

i) omezení již přidělené kapacity mezi zónami v nouzové situaci podle čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 714/2009, jestliže využití kapacity ohrožuje bezpečnost provozu, všichni provozovatelé přenosových soustav pro dané propojovací vedení s touto úpravou souhlasí a redispečink nebo protiobchod nejsou možné, a

j) je-li to možné, a to i za normálního nebo výstražného stavu, ručně ovládané odlehčování sítě.

2. V nezbytných a odůvodněných případech může každý provozovatel přenosové soustavy za účelem zachování bezpečnosti provozu připravit a aktivovat přídavná nápravná opatření. V případech aktivace těchto přídavných nápravných opatření tuto skutečnost provozovatel přenosové soustavy oznámí a odůvodní alespoň jednou ročně příslušnému regulačnímu orgánu a v relevantních případech členskému státu. Tato oznámení a odůvodnění se rovněž zveřejní. Evropská komise nebo agentura mohou příslušný regulační orgán požádat o poskytnutí dodatečných informací o aktivaci přídavných nápravných opatření v případech, kdy mají vliv na sousední přenosovou soustavu.

Článek 23

Příprava, aktivace a koordinace nápravných opatření

1. Každý provozovatel přenosové soustavy připraví a aktivuje nápravná opatření v souladu s kritérii stanovenými v čl. 21 odst. 2, aby zabránil zhoršování stavu soustavy, na základě těchto součástí:

a) monitorování a určení stavů soustavy v souladu s článkem 19;

b) kontingenční analýza při provozu v reálném čase v souladu s článkem 34 a

c) kontingenční analýza při přípravě provozu v souladu s článkem 72.

2. Při přípravě a aktivaci nápravného opatření, včetně redispečinku nebo protiobchodu podle článků 25 a 35 nařízení (EU) 2015/1222, nebo postupu z plánu obrany soustavy provozovatele přenosové soustavy, které mají dopad na jiné provozovatele přenosových soustav, příslušný provozovatel přenosové soustavy v koordinaci s danými provozovateli přenosových soustav posoudí jejich dopad uvnitř i vně své regulační oblasti v souladu s čl. 75 odst. 1, čl. 76 odst. 1 písm. b) a čl. 78 odst. 1, 2 a 4 tohoto nařízení a daným provozovatelům přenosových soustav o tomto dopadu poskytne informace.

3. Při přípravě a aktivaci nápravných opatření, která mají dopad na významné uživatele sítě a provozovatele distribučních soustav připojené k přenosové soustavě, každý provozovatel přenosové soustavy, nachází-li se jeho přenosová soustava v normálním nebo výstražném stavu, posoudí v koordinaci s dotčenými významnými uživateli sítě a provozovateli distribučních soustav dopad těchto nápravných opatření a zvolí nápravná opatření, která přispějí k zachování normálního stavu a bezpečného provozu pro všechny zúčastněné strany. Každý dotčený významný uživatel sítě a provozovatel distribuční soustavy poskytne provozovateli přenosové soustavy všechny informace nezbytné pro tuto koordinaci.

4. Při přípravě a aktivaci nápravných opatření každý provozovatel přenosové soustavy, nenachází-li se jeho přenosová soustava v normálním nebo výstražném stavu, koordinuje tato nápravná opatření v nejvyšší možné míře s dotčenými významnými uživateli sítě a provozovateli distribučních soustav připojenými k přenosové soustavě, aby zachoval bezpečnost provozu a celistvost přenosové soustavy.

Pokud provozovatel přenosové soustavy aktivuje nápravné opatření, každý dotčený významný uživatel sítě a provozovatel distribuční soustavy připojený k přenosové soustavě vykoná pokyny vydané provozovatelem přenosové soustavy.

5. Mají-li síťová omezení důsledky pouze na místní stav v rámci regulační oblasti provozovatele přenosové soustavy a není-li narušení bezpečnosti provozu nutné řešit koordinovaně, provozovatel přenosové soustavy odpovědný za vyřešení tohoto narušení se může rozhodnout, že k jejich odlehčení neaktivuje placená nápravná opatření.

Článek 24

Dostupnost prostředků, nástrojů a zařízení provozovatele přenosové soustavy

1. Každý provozovatel přenosové soustavy zajistí dostupnost, spolehlivost a redundanci:

a) zařízení pro monitorování stavu přenosové soustavy, včetně prostředků pro stavovou estimaci, a zařízení pro řízení výkonové rovnováhy a frekvence;

b) prostředků pro řízení spínání vypínačů, příčných spínačů přípojnic, přepínačů odboček transformátorů a dalších zařízení, která slouží k ovládání prvků přenosové soustavy;

c) prostředků pro komunikaci s dispečerskými pracovišti ostatních provozovatelů přenosových soustav a regionálních bezpečnostních koordinátorů;

d) nástrojů pro analýzu bezpečnosti provozu a

e) nástrojů a komunikačních prostředků, které provozovatelé přenosových soustav potřebují k provádění přeshraničních operací na trhu.

2. Pokud nástroje, prostředky a zařízení provozovatele přenosové soustavy podle odstavce 1 mají dopad na provozovatele distribučních soustav nebo významné uživatele sítě připojené k přenosové soustavě, kteří se podílejí na udržování výkonové rovnováhy či poskytování podpůrných služeb nebo na obraně či obnově soustavy nebo na poskytování provozních dat v reálném čase podle článků 44, 47, 50, 51 a 52, příslušný provozovatel přenosové soustavy a tito provozovatelé distribučních soustav a významní uživatelé sítě spolupracují a koordinují svou činnost tak, aby specifikovali a zajistili dostupnost, spolehlivost a redundanci těchto nástrojů, prostředků a zařízení.

3. Do 18 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost každý provozovatel přenosové soustavy přijme plán zachování provozu, v němž popíše své reakce na ztrátu kritických nástrojů, prostředků a zařízení a který obsahuje ustanovení týkající se jejich údržby, výměny a rozvoje. Každý provozovatel přenosové soustavy svůj plán zachování provozu nejméně jednou ročně a po každé významné změně kritických nástrojů, prostředků a zařízení nebo příslušných provozních podmínek soustavy přezkoumá a v případě potřeby jej aktualizuje. Části plánu zachování provozu, které mají dopad na provozovatele distribučních soustav a významné uživatele sítě, provozovatel přenosové soustavy s dotčenými provozovateli distribučních soustav a významnými uživateli sítě sdílí.

Článek 25

Limity provozní bezpečnosti

1. Každý provozovatel přenosové soustavy stanoví limity provozní bezpečnosti pro každý prvek své přenosové soustavy přinejmenším s ohledem na tyto fyzikální charakteristiky:

a) napěťové limity v souladu s článkem 27;

b) limity zkratového proudu v souladu s článkem 30 a

c) limity proudu z hlediska zatížitelnosti, včetně přechodného dovoleného přetížení.

2. Při vymezování limitů provozní bezpečnosti každý provozovatel přenosové soustavy zohlední schopnost významných uživatelů sítě zabránit tomu, aby dané rozsahy napětí a frekvenční limity v normálním a výstražném stavu vedly k jejich odpojení.

3. V případě změn některého z prvků své přenosové soustavy každý provozovatel přenosové soustavy limity provozní bezpečnosti validuje a v případě potřeby je aktualizuje.

4. Pro každé propojovací vedení se každý provozovatel přenosové soustavy dohodne se sousedním provozovatelem přenosové soustavy na společných limitech provozní bezpečnosti v souladu s odstavcem 1.

Článek 26

Plán bezpečnosti pro ochranu kritické infrastruktury

1. Každý provozovatel přenosové soustavy s ohledem na článek 5 směrnice Rady 2008/114/ES (10) vypracuje plán bezpečnosti, jehož obsah podléhá příslušné ochraně a který obsahuje posouzení rizik zařízení vlastněných nebo provozovaných provozovatelem přenosové soustavy, včetně scénářů hlavních fyzických a kybernetických hrozeb určených členským státem.

2. Plán bezpečnosti zohlední potenciální dopady na evropské propojené přenosové soustavy a zahrnuje organizační a fyzická opatření za účelem snížení identifikovaných rizik.

3. Každý provozovatel přenosové soustavy plán bezpečnosti pravidelně přezkoumává, aby zohlednil změny scénářů hrozeb a rozvoj přenosové soustavy.

KAPITOLA 2

Řízení napětí a jalového výkonu

Článek 27

Povinnosti všech provozovatelů přenosových soustav s ohledem na napěťové limity

1. V souladu s článkem 18 každý provozovatel přenosové soustavy usiluje o to, aby za normálního stavu v místech připojení k přenosové soustavě zůstávalo napětí v ustáleném stavu v rozsahu stanoveném v tabulkách 1 a 2 přílohy II.

2. Požaduje-li příslušný provozovatel přenosové soustavy ve Španělsku v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) 2016/631, aby výrobní moduly připojené ke jmenovitému napětí od 300 do 400 kV zůstaly připojené v rozsahu napětí od 1,05 do 1,0875 p. j. po neomezenou dobu, zohlední příslušný provozovatel přenosové soustavy ve Španělsku tento dodatečný rozsah napětí při zajišťování souladu s odstavcem 1.

3. Každý provozovatel přenosové soustavy stanoví vztažnou hodnotu napětí pro převod do poměrných hodnot.

4. Každý provozovatel přenosové soustavy usiluje o to, aby napětí během normálního stavu i po výskytu kontingence setrvalo v širších rozsazích napětí po omezenou dobu provozu, existuje-li dohoda o těchto širších rozsazích napětí s provozovateli distribučních soustav připojenými k přenosové soustavě, vlastníky výroben elektřiny v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) 2016/631 nebo vlastníky vysokonapěťových stejnosměrných soustav v souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2016/1447.

5. Každý provozovatel přenosové soustavy se dohodne s provozovateli distribučních soustav připojenými k přenosové soustavě a významnými uživateli sítě připojenými k přenosové soustavě o rozsazích napětí v místech připojení pod 110 kV, jsou-li tyto rozsahy napětí relevantní pro zachování limitů provozní bezpečnosti. Každý provozovatel přenosové soustavy usiluje o to, aby napětí setrvalo v dohodnutém rozsahu během normálního stavu i po výskytu kontingence.

Článek 28

Povinnosti významných uživatelů sítě s ohledem na řízení napětí a jalového výkonu při provozu soustavy

1. Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost všichni významní uživatelé sítě, kteří představují výrobní moduly připojené k přenosové soustavě, na něž se nevztahuje článek 16 nařízení (EU) 2016/631, nebo kteří představují vysokonapěťové stejnosměrné soustavy, na které se nevztahuje článek 18 nařízení (EU) 2016/1447, informují svého provozovatele přenosové soustavy o svých možnostech s ohledem na požadavky týkající se napětí uvedené v článku 16 nařízení (EU) 2016/631 nebo v článku 18 nařízení (EU) 2016/1447, přičemž mu sdělí své napěťové charakteristiky a odpovídající dobu, po kterou mohou zůstat připojeni.

2. Významní uživatelé sítě, kteří představují odběrná elektrická zařízení, na něž se vztahují požadavky článku 3 nařízení (EU) 2016/1388, se neodpojí v důsledku narušení, jež se nachází v rozsazích napětí podle článku 27. Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost významní uživatelé sítě, kteří představují odběrná elektrická zařízení připojená k přenosové soustavě a na něž se nevztahuje článek 3 nařízení (EU) 2016/1388, informují svého provozovatele přenosové soustavy o svých možnostech s ohledem na požadavky týkající se napětí stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1388, přičemž mu sdělí své napěťové charakteristiky a odpovídající dobu, po kterou mohou zůstat připojeni.

3. Každý významný uživatel sítě, který představuje odběrné elektrické zařízení připojené k přenosové soustavě, udržuje zadané hodnoty jalového výkonu, rozsahy účiníku a zadané hodnoty napětí pro řízení napětí v rozsahu dohodnutém se svým provozovatelem přenosové soustavy v souladu s článkem 27.

Článek 29

Povinnosti všech provozovatelů přenosových soustav s ohledem na řízení napětí a jalového výkonu při provozu soustavy

1. Nachází-li se napětí v místě připojení k přenosové soustavě mimo rozsahy stanovené v tabulkách 1 a 2 přílohy II tohoto nařízení, každý provozovatel přenosové soustavy uplatní nápravná opatření za účelem řízení napětí a jalového výkonu v souladu s čl. 22 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení, aby obnovil napětí v místě připojení v rozsahu stanoveném v příloze II a v časovém intervalu stanoveném v článku 16 nařízení (EU) 2016/631 a článku 13 nařízení (EU) 2016/1388.

2. Každý provozovatel přenosové soustavy zohlední ve své analýze bezpečnosti provozu hodnoty napětí, při kterých se mohou odpojit významní uživatelé sítě připojení k přenosové soustavě, na něž se nevztahují požadavky nařízení (EU) 2016/631 nebo nařízení (EU) 2016/1388.

3. Každý provozovatel přenosové soustavy zajistí zálohu jalového výkonu o odpovídajícím objemu a s náležitou časovou odezvou, aby napětí ve své regulační oblasti a na propojovacích vedeních udržel v rozsazích stanovených v příloze II.

4. Provozovatelé přenosových soustav propojení střídavým propojovacím vedením společně stanoví vhodný režim řízení napětí, aby zajistili dodržení společných limitů provozní bezpečnosti stanovených v souladu s čl. 25 odst. 4.

5. Každý provozovatel přenosové soustavy se v souladu s článkem 15 nařízení (EU) 2016/1388 dohodne s každým provozovatelem distribuční soustavy připojeným k přenosové soustavě na zadaných hodnotách jalového výkonu, rozsazích účiníku a zadaných hodnotách napětí pro řízení napětí v místě připojení mezi provozovatelem přenosové soustavy a provozovatelem distribuční soustavy. Aby zajistil dodržování těchto parametrů, každý provozovatel distribuční soustavy připojený k přenosové soustavě využívá své zdroje jalového výkonu a je oprávněn vydávat pokyny k řízení napětí významným uživatelům sítě připojeným k distribuční soustavě.

6. Každý provozovatel přenosové soustavy je oprávněn využívat všechny dostupné kapacity jalového výkonu připojené k přenosové soustavě ve své regulační oblasti k účinnému řízení jalového výkonu a udržení rozsahů napětí stanovených v tabulkách 1 a 2 přílohy II tohoto nařízení.

7. Každý provozovatel přenosové soustavy přímo nebo případně nepřímo v koordinaci s provozovatelem distribuční soustavy připojeným k přenosové soustavě řídí zdroje jalového výkonu ve své regulační oblasti, včetně blokování automatického řízení napětí/jalového výkonu transformátorů, snižování napětí a podpěťového odlehčování, aby dodržel limity provozní bezpečnosti a zabránil napěťovému kolapsu přenosové soustavy.

8. Každý provozovatel přenosové soustavy určí regulační zásahy za účelem řízení napětí v koordinaci s významnými uživateli sítě a provozovateli distribučních soustav připojenými k přenosové soustavě a spolu se sousedními provozovateli přenosových soustav.

9. Provozovatel přenosové soustavy může v koordinaci s provozovatelem distribuční soustavy požadovat, aby významný uživatel sítě připojený k distribuční soustavě dodržoval pokyny pro řízení napětí, pokud je to relevantní pro řízení napětí a jalového výkonu přenosové soustavy.

KAPITOLA 3

Řízení zkratového proudu

Článek 30

Zkratový proud

Každý provozovatel přenosové soustavy stanoví:

a) maximální zkratový proud, při němž je překročena jmenovitá kapacita vypínačů a dalšího zařízení, a

b) minimální zkratový proud pro řádný provoz ochran.

Článek 31

Výpočet zkratového proudu a související opatření

1. Každý provozovatel přenosové soustavy provádí výpočty zkratového proudu, aby posoudil dopad sousedních provozovatelů přenosových soustav, významných uživatelů sítě připojených k přenosové soustavě a distribučních soustav připojených k přenosové soustavě, včetně uzavřených distribučních soustav, na hodnoty zkratového proudu v přenosové soustavě. Má-li distribuční soustava připojená k přenosové soustavě, včetně uzavřených distribučních soustav, dopad na hodnoty zkratového proudu, zahrne se do výpočtů zkratového proudu přenosové soustavy.

2. Při provádění výpočtů zkratového proudu každý provozovatel přenosové soustavy:

a) používá nejpřesnější a vysoce kvalitní dostupná data;

b) zohledňuje mezinárodní normy a

c) jako základ pro výpočet maximálního zkratového proudu používá takové provozní podmínky, které poskytují co nejvyšší úroveň zkratového proudu, včetně příspěvku zkratového proudu z jiných přenosových soustav a distribučních soustav zahrnujících uzavřené distribuční soustavy.

3. Každý provozovatel přenosové soustavy uplatňuje provozní nebo jiná opatření, aby zabránil překročení maximálních a minimálních mezních hodnot zkratového proudu podle článku 30 ve všech časových rámcích a pro všechny ochrany. Dojde-li k takovémuto překročení, každý provozovatel přenosové soustavy aktivuje nápravná opatření nebo přijme jiná opatření, která zajistí návrat do limitů podle článku 30. Překročení těchto limitů je povoleno pouze během provádění manipulací.

KAPITOLA 4

Řízení toku výkonu

Článek 32

Limity toku výkonu

1. Každý provozovatel přenosové soustavy udržuje toky výkonu v mezích stanovených limitů provozní bezpečnosti, když je soustava v normálním stavu a po výskytu kontingence ze seznamu kontingencí podle čl. 33 odst. 1.

2. V situaci (N–1) a za normálního stavu každý provozovatel přenosové soustavy udr