PŘÍLOHA

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU č.: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCIE Tel.: +33 0490543842 Fax: +33 484253288 E-mail: contact@siovb.com

„Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB), profesní sdružení, které se řídí zákoníkem práce, se skládá z producentů oliv, výrobců provádějících konzervaci oliv a výrobců provádějících lisování oliv (přibližně 1 100 provozovatelů). Má oprávněný zájem na podání žádosti.

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

— ☐ Název produktu — ☒ Popis produktu — ☒ Zeměpisná oblast — ☒ Důkaz původu — ☒ Metoda produkce — ☒ Souvislost — ☒ Označování — ☒ Ostatní: kontroly, vnitrostátní požadavky.

4. Druh změny (změn)

— ☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 — ☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

Popis produktu

Popis produktu „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ byl změněn a doplněn ve specifikaci a v jednotném dokumentu (kterým se nahrazuje dřívější souhrnný přehled).

Původní znění specifikace a souhrnný přehled:

„‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ pochází výhradně z odrůd Salonenque nebo Béruguette. ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je čerstvý produkt s krátkou dobou trvanlivosti. Jedná se o zelené olivy aromatizované fenyklem.“

se nahrazuje tímto:

„Označení ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ označuje olivy k přímé konzumaci. Tento produkt pochází výhradně z odrůd Salonenque nebo Aglandau (nazývané též ‚Béruguette‘). Směs odrůd není při uvádění na trh povolena. Olivy mají velikost odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů. Šarže jsou homogenní, nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu více než 42 plodů na 100 gramů a nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu méně než 20 plodů na 100 gramů. Olivy jsou rozdrcené, celé a nerozkrájené. Je však povoleno maximální množství 5 % nerozdrcených oliv a 5 % poškozených oliv. Jedná se o zelené olivy aromatizované fenyklem (Foeniculum vulgare var.). Olivy jsou při konzumaci pevné a mají výraznou chuť fenyklu, která nesmí být potlačena slanou chutí. Mohou mít lehce nahořklou chuť. ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ nemají žádnou zkvašenou, mýdlovou (jako soda) nebo dřevitou chuť. Prodávají se v čirém nebo lehce zakaleném, nikoli však červeném slaném nálevu, který obsahuje kousky fenyklových stonků.“

Tyto popisné prvky byly připojeny z následujících důvodů:

— pro přesnější charakteristiku produktu bylo doplněno, že se jedná o olivy „k přímé konzumaci“,

— doplňuje se oficiální název odrůdy „Aglandau“, místně nazývané „Béruguette“, zatímco v registrované specifikaci bylo uvedeno pouze „Béruguette“. Toto doplnění bylo provedeno za účelem souladu s oficiálním názvem odrůdy tak, jak je uveden v Evropském registru odrůd,

— „Směs odrůd není při uvádění na trh povolena“: tato charakteristika byla uvedena již v položkách „Metoda produkce“ specifikace a souhrnného přehledu, ale nebyla uvedena v položce „Popis produktu“, přičemž se však jedná o důležitý prvek popisu,

— velikost odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů byla uvedena pouze v položkách „Metoda produkce“ specifikace a souhrnného přehledu, přičemž se však jedná o důležitý popisný prvek. Navíc jsou uvedeny přípustné tolerance. Tyto hodnoty umožňují vyrábět homogenní šarže, které odpovídají plodům tradičně střední až velké velikosti,

— pro lepší charakteristiku oliv z hlediska normy pro stolní olivy Codex se doplňuje celkový charakter oliv a skutečnost, že nejsou před drcením krájeny. Doplňují se i přípustné tolerance, neboť navzdory veškeré péči při výrobě je vždy možné, že olivy neodpovídají požadovanému konečnému produktu (nerozdrcené olivy, poškozené olivy),

— pro větší přesnost se doplňuje latinský název fenyklu, jímž jsou olivy aromatizovány („Foeniculum vulgare var.“),

— doplňují se organoleptické vlastnosti oliv. Na základě kontrol provedených od uznání tohoto označení byl organoleptický popis doplněn o popisné prvky, díky nimž lze produkt lépe identifikovat,

— přidávají se podmínky uvádění na trh, což umožňuje doplnit úvodní ustanovení specifikace a souhrnného přehledu, jež uvádělo pouze skutečnost, že olivy jsou „skladovány ve slaném nálevu“ v položce „Metoda produkce“, a umožňuje v souvislosti s aromatizováním oliv upřesnit, že musí být přítomný fenykl.

Pro nepřesnost se navíc zrušuje toto úvodní znění: „‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je čerstvý produkt s krátkou dobou trvanlivosti.“.

Zeměpisná oblast

Definice zeměpisné oblasti produktu „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ byl změněn ve specifikaci a v jednotném dokumentu (dříve „souhrnný přehled“).

Původní znění specifikace a souhrnného přehledu je toto:

„Oblast produkce chráněného označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se nachází v následujících obcích departementu Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas, Tarascon.“

Nahrazuje se následujícím textem:

— V jednotném dokumentu (bod 4):

„Zeměpisná oblast se nachází na území následujících obcí departementu Bouches-du-Rhône: zcela zahrnuté území obcí: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou; částečně zahrnuté území obcí: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.“

— Ve specifikaci:

„Ve vymezené zeměpisné oblasti nacházející se na území následujících obcí departementu Bouches-du-Rhône se musí uskutečnit všechny kroky od produkce oliv až po jejich zpracování na drcené olivy k přímé konzumaci a jejich pasterizaci: zcela zahrnuté území obcí: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou; částečně zahrnuté území obcí: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon. Na obecních úřadech obcí, které patří do zeměpisné oblasti pouze částečně, byla uložena kartografická dokumentace vymezující hranice zeměpisné oblasti tak, jak byla schválena příslušným národním výborem pro zemědělské a potravinářské výrobky Státního ústavu pro původ a jakost (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) na schůzi dne 20. června 2013 na návrh odborné komise zřízené pro tento účel.“

Obvod zeměpisné oblasti se tak rozšířil na části obcí, které jsou již zahrnuty do zeměpisné oblasti, i na novou sousedící obec, tedy na obec „Mas-Blanc-des-Alpilles“ (částečně). Tyto doplňky se týkají všech obcí zeměpisné oblasti s výjimkou obce „Les Baux-de-Provence“, která je již celá zahrnuta do zeměpisné oblasti. Tyto části obcí připojené k okruhu zeměpisné oblasti splňují stejná geologická, pedologická, klimatická a floristická kritéria pro vymezení jako zbylá oblast označení původu. Toto vymezení umožňuje kromě toho začlenit do oblasti označení původu nového výrobce provádějícího konzervaci oliv. Doplňuje se datum, kdy bylo toto vymezení schváleno (20. června 2013) na základě rozhodnutí přijatého národním výborem pro zemědělské a potravinářské výrobky Státního ústavu pro původ a jakost (INAO), který je příslušný ke schválení revize zeměpisné oblasti na celostátní úrovni.

Kromě toho se doplňuje, že olivy pocházejí z oliv sklizených na pozemcích vymezených v souladu s popsanými postupy. Do specifikace se tak doplňuje následující text:

„Drcené olivy pochází z oliv sklizených na vymezených pozemcích, které se nachází ve výše uvedené oblasti produkce. Pozemky byly vymezeny na základě kritérií týkajících se umístění pozemků, která byla stanovena národním výborem pro zemědělské a potravinářské výrobky subjektu Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) na schůzi dne 21. února 2013 v návaznosti na stanovisko odborné komise zřízené pro tento účel. Každý producent, který má zájem nechat si vymezit pozemek, požádá o vymezení příslušné útvary INAO prostřednictvím formuláře odpovídajícího vzoru schválenému ředitelem INAO, a to do 31. května před první sklizní oliv v oblasti chráněného označení, a zaváže se, že se bude řídit kritérii týkajícími se místa, v němž se nachází pozemek. Seznam nových vymezených pozemků je každoročně schvalován příslušným národním výborem INAO na základě stanoviska výše uvedené odborné komise. Do seznamu vymezených pozemků a do kritérií pro vymezení lze nahlížet v útvarech INAO a v zúčastněném seskupení.“

Tento postup umožňuje kontrolním subjektům uvést všechny pozemky, které mohou v daném roce pěstovat produkty s označením původu.

— Kromě toho se v bodě 3.4 jednotného dokumentu a ve specifikaci doplňuje toto znění:

„Veškeré operace od produkce oliv až po zpracování černých oliv se provádějí ve vymezené zeměpisné oblasti.“

Nebyly doplněny žádné nové povinné kroky v zeměpisné oblasti, ale informace o krocích, které musí být v dané zeměpisné oblasti podniknuty, nebyly v původním souhrnném přehledu a specifikaci jasně uvedeny.

— Kromě toho se pouze ve specifikaci doplňují kartografické odkazy používané pro definici zeměpisné oblasti:

„Na obecních úřadech obcí, které patří do zeměpisné oblasti pouze částečně, byla uložena kartografická dokumentace vymezující hranice zeměpisné oblasti tak, jak byla schválena příslušným národním výborem pro zemědělské a potravinářské výrobky Státního ústavu pro původ a jakost (INAO) na schůzi dne 20. června 2013 na návrh odborné komise zřízené pro tento účel.“

Jedná se o kartografické údaje IGN (Institut national de l’information géographique et forestière), které je možno přenášet na jiné elektronické nosiče, na rozdíl od původně používaných katastrálních map.

V souladu s platnými vnitrostátními postupy, pokud byla podána žádost o změnu specifikace, je národní výbor pro označení původu mléčných, zemědělských, potravinářských a lesnických výrobků subjektu Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) příslušný k rozhodnutí o žádosti před jejím předložením Evropské komisi. Tato změna se však použije až po registraci na úrovni EU.

Důkaz původu

Veškerý následující úvodní text se v této položce specifikace a jednotného dokumentu (původně souhrnný přehled) zrušuje:

„Společně s obilovinami a vinnou révou byl olivovník vždy součástí trojice základních plodin Provence. V oblasti Vallée des Baux de Provence mělo pěstování olivovníků vždy dominantní postavení navzdory konkurenci dovozu a upuštění od pěstování olivovníků ve prospěch pěstování zeleniny v důsledku budování zavlažovacích kanálů. V roce 1786 abbé Couture ve svém pojednání poukázal na to, že jednou ze zvláštností oblasti Vallée des Baux de Provence je její velké bohatství spočívající v různorodosti odrůd oliv. Uvedl přinejmenším šest hlavních druhů, včetně odrůdy Salonenque, dříve zvané ‚Plant de Salon‘, a odrůdy Béruguette, dříve zvané ‚Aglandau‘ nebo ‚Blanquette‘. Právě tyto dvě staré a tradiční odrůdy jsou jako jediné povoleny pro výrobu chráněného označení původu Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence. Toto bohatství učinilo z Vallée des Baux de Provence jednu z oblastí, v níž je zpracování oliv nejrozšířenější. Prastaré zvyky vždy umožňovaly konzumaci drcených zelených oliv, celých zelených oliv a černých oliv. Produkce drcených zelených oliv je produkcí, kterou najdeme téměř výlučně ve Vallée des Baux-de-Provence. Při roční průměrné produkci 250 tun jsou drcené olivy nejdůležitější produkcí stolních oliv ve Vallée des Baux de Provence. Sklizeň oliv určených pro tento způsob přípravy se zahajuje každý rok v září, tedy v sezóně sklizně oliv ve Vallée des Baux-de-Provence. Originalita této výroby spočívá především v ‚drcení‘ oliv, které je dnes mechanizované, ale dlouho se provádělo manuálně, což vedlo v tomto regionu ke vzniku tradiční činnosti. První stolní olivy, které se dostávají na trh (v období října až listopadu), tedy Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence, jsou znalci každoročně očekávány s netrpělivostí typickou pro první plody zpracované po sklizni.“

S ohledem na legislativní vývoj a vývoj v oblasti vnitrostátních právních předpisů byla položka specifikace „Důkaz, že produkt pochází z vymezené zeměpisné oblasti“ a souhrnného přehledu (bod 4.4. „Důkaz původu“), která obsahovala pouze prvky „vazby na původ“, změněna a nyní obsahuje pouze oznamovací povinnosti a vedení rejstříků týkajících se vysledovatelnosti produktu a sledování podmínek produkce.

Byly tak přidány různé odstavce, které nahrazují předchozí odstavce týkající se historie a proslulosti produktu. Navrhované nové znění popisuje dokumenty zavedené za účelem umožnění monitorování a kontroly výrobku označení původu: prohlášení o identifikaci provozovatelů, prohlášení o záměru plně nebo částečně se nevěnovat produkci označení původu pro daný rok, pěstební záznamy, záznamy o nakládání s olivami (jako surovinou) a s drcenými olivami (hotový produkt), roční prohlášení o sklizni oliv, prohlášení o opracování (také známé jako „prohlášení o výrobě“), roční prohlášení o opracování (také známé jako „roční prohlášení o výrobě“) drcených oliv, prohlášení uvádění na trh (rovněž nazývané „nárok“) drcených oliv v označení původu, roční prohlášení o zásobách drcených oliv s označením původu.

Kromě toho jsou do uvedeného kontrolního postupu zahrnuty analytické a organoleptické zkoušky, které jsou již stanoveny v platných ustanoveních.

Odstavec má toto znění:

„Celý tento postup je doplněn analytickými a organoleptickými zkouškami prováděnými formou kontroly hotového produktu připraveného k zabalení nebo produktu zabaleného, což umožňuje zjistit kvalitu a soulad s popisem produktu, který je stanoven výše v bodě 2.“

Je to otázka stručného popisu povahy a systému kontroly předkládaného výrobku.

Metoda produkce

— Úvodní věta „olivy musí být sklizeny z vymezených sadů umístěných ve vymezené oblasti produkce“ se z této položky specifikace a z jednotného dokumentu (dříve souhrnný přehled) vypouští, přičemž postup identifikace pozemku je zpracován v položce specifikace „zeměpisná oblast“.

Odrůdy

Ve specifikaci a jednotném dokumentu se toto původní znění:

„Olivy pochází výhradně z odrůd Salonenque nebo Béruguette. Směs odrůd není při uvádění na trh povolena.“

nahrazuje tímto zněním:

„Používané olivy pochází výhradně z odrůd Salonenque a Aglandau (nazývané též Béruguette).“

Doplňuje se tedy odkaz na oficiální název odrůdy „Aglandau“. Seznam povolených odrůd (Salonenque a Béruguette) se jako takový nemění, ale napříště je v něm uváděna odrůda Aglandau, neboť se jedná o oficiální název odrůdy lokálně zvané „Béruguette“.

Hustota výsadby

doplňují se pravidla pro hustotu výsadby

Do specifikace se doplňuje toto znění:

„Pro veškerou výsadbu po 27. srpnu 1997 platí, že každý strom má k dispozici minimální plochu 24 m2, přičemž tato plocha se vypočte vynásobením dvou vzdáleností ‚mezi řadami‘ a ‚rozestupu‘ mezi stromy. Na druhou stranu minimální vzdálenost mezi stromy je nejméně 4 metry.“

Tato pravidla odpovídají obvyklým místním postupům, které zaručují optimální vývoj stromu. Platí pro všechny stromy vysazené po datu uznání chráněného označení původu na území státu. Umožňují zajistit dodržování pravidel o hustotě výsadby doporučených pro budoucí výsadbu.

Řez

Do specifikace se doplňuje následující znění: „Řez olivovníků se provádí nejméně jednou za dva roky.“

Řez za účelem tvorby plodů umožňuje regulovat produkci olivovníků. Nepřetržitý řez zlepšuje sklizeň. Řez se provádí zpravidla každoročně, ale vzhledem k tomu, že vegetační cyklus olivovníku je dvouletý, ve specifikaci se doporučuje provádět jeden řez nejméně jednou za dva roky.

Zavlažování

Do specifikace se doplňuje toto znění:

„Zavlažování v průběhu vegetačního období olivovníků je povoleno do data sklizně každoročně stanoveného pro označení původu.“

Bylo rozhodnuto, že zavlažování bude omezeno k datu zahájení sklizně, které je každoročně stanoveno pro označení původu. Toto datum odpovídá obvyklým postupům. Umožňuje povolit zavlažování stromů, je-li to nutné v případě přetrvávajícího sucha, aby se zabránilo přílišnému stresu z nedostatku vody, který škodí stromům během vegetačního období a je škodlivý pro kvalitu plodů. Na druhé straně, aby se zachovala kvalita zralých plodů a nedocházelo k jejich přílišnému zavodnění, je vhodnější ukončit zavlažování, jakmile začne sklizeň.

Stromy, jež začínají rodit

Původní znění specifikace:

„Chráněné označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence‘ může být přiznáno pouze olivám pocházejícím z nejméně pětiletých stromů.“

se nahrazuje tímto:

„Označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence‘ může být přiznáno pouze olivám pocházejícím ze stromů, které jsou na pozemku vysazeny nejméně pět let.“

Pro účely redakčního upřesnění se tak doplňuje, že věk stromů, které začínají plodit, v rámci označení původu, který je stanoven na pět let, odpovídá pěti letům, „výsadby na pozemku“ (pozemek vymezený v označení původu).

Výnos

Maximální povolený výnos se zvyšuje z původních 6 t/ha na maximálně 10 t/ha.

Původní znění specifikace:

„Výnos na hektar nesmí překročit šest tun oliv na hektar.“

se nahrazuje následujícím zněním:

„Výnos nesmí překročit 10 tun oliv sklizených z hektaru olivovníků bez ohledu na to, k jakému účelu jsou olivy určeny. Výnos se vypočítává ze všech pozemků vymezených k pěstování, z nichž se získávají olivy určené pro označení původu ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ a ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘. V současnosti totiž začínají plodit stromy z mladé výsadby a jejich výnosy dosahují téměř 8 až 10 t/ha. Zároveň nejsou výjimkou ani háje s několik set let starými olivovníky s velmi bujnou korunou a jí úměrnou bohatou úrodou. K optimalizaci výnosů přispívá i profesionalizace producentů a obnovování pozemků. Dále se upřesnil způsob výpočtu výnosu, aby se vyloučila jakákoliv mylná interpretace. Dodává se tedy, že výnos se vypočítává vzhledem ke sklizené produkci (a ne vzhledem k celkové produkci stromu, kam patří i plody, které sice spadly na zem, ale nebyly sebrány a nespadají pod CHOP), bez ohledu na to, k jakému účelu jsou olivy určeny, a výnos se vypočítává ze všech pozemků vymezených k pěstování, z nichž se získávají olivy určené pro označení původu ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ a ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘.“

Sklizeň oliv

Doplňují se různá ustanovení týkající se sklizně s cílem vytvořit kvalitnější rámec pro používané postupy a zajistit kvalitu sklizených oliv:

— následující původní znění specifikace:

„Olivy musí pocházet z oliv sklizených ve stádiu zralosti přímo na stromě“ se zrušuje.

Nahrazuje se následujícími ustanoveními, která se doplňují do specifikace:

„Datum zahájení sklizně je každoročně stanoveno ředitelem INAO na základě odůvodněného návrhu seskupení. Olivy se sbírají ručně nebo mechanickým postupem, který zaručuje celistvost plodů (oscilační hřebeny jsou zakázány).“

Bylo rozhodnuto zavést systém zahájení sklizně, který zajistí, že pěstitelé oliv budou respektovat dostatečnou zralost oliv. Datum zahájení sklizně navrhuje seskupení, které svůj návrh opírá o senzorickou analýzu vzorků oliv reprezentujících celou zeměpisnou oblast.

Pojem olivy „sklizené ve stádiu zralosti přímo na stromě“, který je nepřesný, je nahrazen povinností ručně sbírat olivy mechanickým postupem, který zaručuje celistvost plodů. Oscilační hřebeny jsou zakázány, protože mohou poškodit olivy.

— následující původní znění specifikace:

„Olivy jsou následně skladovány v laťkových bednách a poté, nejvýše 48 hodin po sklizni, jsou dodávány výrobcům provádějícím jejich konzervaci“

se nahrazuje následujícím zněním:

„Olivy jsou skladovány v laťkových nebo paletových bednách. Poté jsou podle místních zvyklostí, nejvýše 48 hodin po sklizni a v řádném hygienickém stavu, dodávány výrobcům provádějícím jejich konzervaci“

Olivy totiž mohou být sklízeny i do palet, nejen do laťkových beden, neboť tento typ nádoby neohrožuje kvalitu produktu. Kromě toho je nezbytné, aby byly zpracovatelům dodávány v dobrém hygienickém stavu.

Zpracování drcených oliv

Následující ustanovení: „Ke zpracování nejsou přijímány olivy, které vykazují stopy kontaktu s půdou“ se doplňuje do specifikace v zájmu zachování optimální kvality produktů a dodržování tradičních postupů.

Původní znění specifikace a souhrnného přehledu:

„Olivy musí mít velikost odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů.“

Pouze ve specifikaci se doplňuje následující znění:

„Olivy jsou před zpracováním v konzervárně předem kalibrovány a tříděny. Konzervárny se musí nacházet v zeměpisné oblasti produkce chráněného označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence‘.“

V jednotném dokumentu se vypouští a nahrazuje následujícím zněním ve specifikaci:

„Olivy jsou před zpracováním předem kalibrovány a tříděny. Olivy mají velikost odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů. Šarže jsou homogenní, nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu více než 42 plodů na 100 gramů a nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu méně než 20 plodů na 100 gramů.“

Fáze, které probíhají v zeměpisné oblasti, jsou uvedeny v položce specifikace „zeměpisná oblast“ a v bodě 3.4 jednotného dokumentu.

Pokud jde o třídění oliv před zpracováním, do specifikace se doplňuje následující ustanovení:

„Čerstvé olivy vykazující následující poškození nepřekračují 5 % použitých oliv:

— skvrnité olivy = potlučené při sběru, větrem nebo krupobitím,

— scvrklé nebo měkké plody,

— plody napíchnuté hmyzem.

Podíl červivých oliv je nižší než 3 % použitých oliv.“

Jde o to stanovit kritéria pro třídění oliv definováním vad a maximálních hodnot přijatelných pro tyto vady.

„Celé olivy se mechanicky rozdrtí, poté se macerují v alkalickém roztoku, dokud nedojde k částečnému vytažení hořkosti. Alkalický roztok se poté nahradí čistou vodou, v níž olivy zůstanou nejméně 36 hodin, přičemž voda je vyměňována každých dvanáct hodin.“

Ve specifikaci se nahrazuje tímto ustanovením:

„Drcení se provádí mechanicky na celých čerstvých plodech. Po rozdrcení nepřesáhnou kousky olivové dužniny 5 % použitých oliv. Olivy se macerují v alkalickém roztoku, jehož hustota nepřesahuje 1 025. Jakmile se při naložení dosáhne částečného vytažení hořkosti, je alkalický roztok nahrazen čistou vodou. Olivy zůstávají ve vodě po dobu nejméně 36 hodin s výměnou vody při postupném proplachování, dokud není voda čistá. Po osmóze a stabilizaci je hustota mezi 1 036 a 1 050. Hodnotu pH slaného nálevu mohou snižovat pouze kyselina citrónová a kyselina mléčná.“

Doplňují se tak následující skutečnosti: maximální množství olivové dužniny přípustné v šaržích, hodnota hustoty slaného nálevu a povolené přísady ke snížení pH slaného nálevu.

Povinnost měnit oplachovou vodu na olivách „každých dvanáct hodin“ se nahrazuje povinností měnit vodu „při postupném proplachování, dokud není voda čistá“, přičemž cílem je, aby na konci procesu byla voda čistá, což znamená, že olivy byly dostatečně propláchnuty.

Všechny tyto dodatky a úpravy umožňují zaručit získání kvalitního produktu, v němž je maximální množství drcených celých plodů, dostatečně propláchnutých a stabilizovaných podle tradičních výrobních postupů.

Skladování drcených oliv před balením

Následující původní znění specifikace:

„Olivy se skladují ve slaném nálevu. Po namáčení ve slaném nálevu musí být olivy skladovány při teplotě od +4 °C do + 8 °C.“

a souhrnného přehledu (v bodě 4.5): „olivy se skladují ve slaném nálevu“,

se z jednotného dokumentu vypouštějí a ve specifikaci se nahrazují následujícím zněním:

„Olivy se skladují ve slaném nálevu nejpozději osm dní po ztrátě hořkosti a po dobu maximálně 12 měsíců při teplotě 2 až 4 °C.“

Pro zajištění optimálních podmínek konzervace před uvedením na trh se doplňuje maximální doba konzervace ve slaném nálevu a je stanovena na 12 měsíců. V tomto pohledu se teplota konzervace snižuje na „2 °C až 4 °C“ místo „4 °C až 8 °C“.

Kromě toho se do specifikace doplňuje následující formulace o pasterizaci:

„Jestliže je produkt pasterizován, pasterizace se provádí v zeměpisné oblasti označení původu, aby se zajistila shoda produktu s popisem v bodě 2 před prvním uvedením oliv s označením původu na trh. K tomu výrobci používají maximální hodnotu pasterizace 2 000 sekund (při teoretické teplotě 70 °C). Cílem je totiž vyhnout se přílišnému vaření, při němž by olivy mohly změknout a poněkud ztmavnout a změnit barvu z čistě zelené na hnědou. Kontrolní postup proto stanoví zvýšenou kontrolu pasterizace, která bude spočívat v pravidelném ověřování záznamů pasterizačních zařízení a v kontrole vlastností produktu po pasterizaci.“

Tento odstavec je rovněž doplněn do bodu 3.5 jednotného dokumentu v téměř stejném znění (pouze forma je poněkud odlišná), základ je naprosto totožný se zněním specifikace.

Pasterizace zůstává nepovinná, ale pokud je prováděna, tato nová ustanovení stanoví, že se provádí v zeměpisné oblasti při respektování určité pasterizační hodnoty. Povinnost provádět pasterizaci v zeměpisné oblasti umožňuje stanovit kontrolu pasterizovaných výrobků před jejich prvním uvedením na trh v označení původu, aby se zajistilo, že si zachovávají vlastnosti stanovené v bodě 2 specifikace („popis“).

Aromatizace

Původní ustanovení specifikace a souhrnného přehledu:

„Tyto olivy jsou aromatizovány pouze fenyklem“

ve specifikaci a v bodě 3.3 jednotného dokumentu se nahrazuje tímto ustanovením:

„Drcené olivy jsou aromatizovány výhradně fenyklem (Foeniculum vulgare var.), vegetativní částí a semeny této rostliny. Může být přidán i komerční výtažek z fenyklu, odvar nebo nálev z fenyklu připravený výrobcem.“

Podmínky aromatizace fenyklem jsou lépe definovány. Doplňuje se tedy, že aromatizace se provádí pomocí vegetativní části a semen rostliny a že může být přidán i komerční výtěžek fenyklu, odvar nebo nálev z fenyklu připravený výrobcem. Pro větší přesnost je dále doplněn latinský název fenyklu: jedná se o Foeniculum vulgare var.

Souvislost se zeměpisným prostředím

Ve specifikaci, stejně jako v jednotném dokumentu (nebo v původním souhrnném přehledu), byla celá tato souvislost přepracována.

Jedná se především o dodatky, které nemění základy příčinné souvislosti mezi specifickými vlastnostmi zeměpisné oblasti a specifickými vlastnostmi původně popsaného produktu.

— Následující původní znění souhrnného přehledu:

„Zeměpisná oblast produkce Vallée des Baux de Provence je vymezena na severu kanálem Alpilles a na jihu kanálem Craponne“,

a specifikace:

„Zeměpisná oblast produkce Vallée des Baux de Provence je jasně vyznačena na severu kanálem Alpilles a na jihu kanálem Craponne“

je lehce upravena a ve specifikaci a jednotném dokumentu nahrazena následujícím zněním:

„Zeměpisná oblast náležející k Massif des Alpilles, na jeho koluviálních okrajích a na severním okraji roviny Crau.“.

Tato aktualizace navazuje na mírnou úpravu hranic zeměpisné oblasti, kanál Alpilles a kanál Craponne již netvoří hranice zeměpisné oblasti.

K doplnění tohoto popisu jsou navíc přidány následující skutečnosti:

„Pohoří Alpilles (maximální výška 400 m) se táhne od západu na východ, asi třicet kilometrů, a spojuje nejtypičtější vápencové kopce Provence, ležící mezi řekami Rhône, Durance a Crau. Tento masiv tvoří nejzápadnější článek provensálských antiklinál. Jedná se o erodovaný masiv s malebným, šikmo seříznutým reliéfem sestávajícím převážně z křídových vápenců a v jižní části z jurských vápenců.“

— Následující původní znění specifikace (které nebylo uvedeno v souhrnném přehledu):

„Umísťování olivových hájů v tomto údolí bylo v průběhu dějin provázeno stavbou těchto zavlažovacích kanálů. Olivovník si tak vždy uchovával své místo v oblastech, kde zavlažování bylo stále obtížné, a byl dokonce chráněn před klučením, zatímco v jiných oblastech vymizel a uvolnil místo pro pěstování zeleniny.“

se vypouští, protože se jedná o historické prvky, které nepřinášejí skutečný důkaz o spojení se zeměpisným původem.

— Následující původní znění specifikace:

„Takto vymezený region Vallée des Baux de Provence se vyznačuje geologickými a klimatickými vlastnostmi, které jsou pro něj příznačné.“

a souhrnného přehledu:

„Vyznačuje se geologickými a klimatickými vlastnostmi, které jsou pro něj příznačné“

jakož i toto původní znění ve specifikaci:

„V kopcovité oblasti jsou půdy vápenité povahy, málo barevné a kamenité s vysokou výhřevností, provzdušněním a velmi vysokou propustností. Klima je středomořského typu, s horkým a suchým létem, se spíše deštivým podzimem a jarem a s charakteristickou přítomností ‚mistralu‘ (severní vítr). Různorodé zalesnění Vallée des Baux je velmi dobře přizpůsobeno fungování těchto půd. Vallée des Baux de Provence je díky pohoří Alpilles mnohem méně vystaveno větru a jarním mrazům a zejména mlhám, které škodí nasazení květů olivovníků a přispívají k šíření některých chorob způsobených cizopasnými houbami.“

je upraveno a doplněno, aby byly podrobněji vysvětleny zvláštnosti zeměpisné oblasti. Část tohoto znění je zahrnuta v popisu „příčinné souvislosti“, ale část týkající se popisu klimatu, půdy a různorodého zalesnění se zrušuje a nahrazuje se těmito prvky (dodatky v jednotném dokumentu a specifikaci):

„Zeměpisná oblast se vyznačuje následujícími klimatickými zvláštnostmi:

— klimatem středomořského typu,

— velkou variabilitou teplotního a srážkového režimu v jednotlivých ročních obdobích a v jednotlivých letech,

— srážkami, pro něž jsou typické krátké, ale intenzivní bouřkové epizody, jejichž výskyt je nejčastější zejména na podzim a na jaře. Srážky v objemu 700 mm za rok jsou soustředěny do období 50 dnů,

— obdobím sucha, které se vyznačuje suchým a teplým až horkým létem s častým nedostatkem vody, zejména v červenci,

— mírnými zimami, přičemž nejchladnějším měsícem je leden,

— průměrnými teplotami 13,6 °C se zápornou odchylkou 1 až 2 °C na severních svazích masivu Alpilles s rizikem jarních mrazíků,

— výskytem silného větru vanoucího více než 100 dní v roce a přicházejícího ze severu (mistral) nebo ze západu (tramontana),

— dosti výjimečnou dobou slunečního svitu s celkovou délkou více než 2 800 hodin ročně.

Půdy charakteristické pro danou zeměpisnou oblast jsou kamenité (40 až 80 % kamenitých prvků), vápenité s písčito-hlinitým nebo písčito-hlinito-jílovitým základem v masivu Alpilles a na těchto koluviálních hranicích. Severní okraj roviny Crau, dosud zvané ‚Crau d’Eyguières‘, představuje velmi kamenité červené půdy s obsahem železa (30 až 60 cm vodou omletých křemičitých oblázků na povrchu), obohacené vápnitým koluviem v důsledku eroze jižních svahů Alpilles.

Olivové háje masivu Alpilles se nacházejí převážně na kamenitých vápenitých půdách vzniklých na piemontské lazuře, na vrstvených pískovcích, na více či méně silných koluviích vyplňujících úžlabiny. Textura jemné frakce je obecně písčito-hlinitá, vzácněji písčito-hlinito-jílovitá. Celkový podíl vápence v průměru 20 až 30 % může dosáhnout 40 % a úroveň aktivního vápence málokdy přesahuje 8 %. PH půdy se pohybuje mezi 8 a 8,5.“

Kromě toho se ve specifikaci doplňují tyto další popisné prvky týkající se klimatu, geologie a vegetace specifické pro danou zeměpisnou oblast:

„Západní část masivu je ovlivněna údolím Rhôny, srážky jsou vyšší a teploty jsou mírnější a méně mrazivé v zimě a na jaře. Piemontský jih, chráněný před chladným větrem, kterým je mistral, umožňuje dřívější sklizně a má také více slunečního svitu. Severní svahy mají více srážek. V proláklinách a na dně údolí vytvářejí mikroklimatické podmínky (menší vliv slunce a oblast skrytá před větrem) v létě určité svěží klima. Tyto podmínky jsou určující pro konkrétní flóru a faunu ve středomořském biotopu, zejména proto, že se přizpůsobují dlouhému období nedostatku vody. Zeměpisná oblast odpovídá erodovanému masivu s malebným reliéfem, jehož kostra je tvořena převážně vápencovými a slínovitými útvary spodní křídy a v jižní části útvary dolomitických druhohorních vápenců. Terciární ložiska, fluviálně-jezerního původu velmi heterogenní vápencové povahy, konglomerátů, pískovců, slínů, písku se objevují převážně v rámci synklinál západo-východní osy. V masivu Alpilles hrálo ve čtvrtohorách důležitou úlohu rozpukání vápencových vrstev mrazem a toto rozpukání je příčinou kamenitých nebo pískovcových ložisek, která se táhnou pod nedávnými koluviálními nebo aluviálními kolmacemi. Jižní svahy masivu Alpilles jsou ohraničené náhorní rovinou Crau, pro niž jsou typické naplaveniny tvořené ohlazenými vápencovými a křemennými oblázky z Villafranchien, které přinesla řeka Durance, jež překonala průlom Saint Pierre de Vence. Popis podnebí připojený ke geomorfologii lokality do značné míry vysvětluje přítomnost různých druhů vegetace středomořského patra s typickou borovicí halepskou [Pinus halepensis] a dubem cesmínovým [Quercus ilex]). Skutečná biogeografická křižovatka, jejíž území má především středomořské podnebí, má přibližně 960 druhů rostlin, z nichž 50 je na hranici svého stávajícího areálu rozšíření, a které jsou přizpůsobeny suchu a vápenitým půdám.“

— Následující původní znění specifikace:

„Geografické prostředí, jejž charakterizuje pohoří Alpilles se zvláštní půdou a zvláštním podnebím, dále přítomnost starých a zavedených odrůd v této oblasti, kulturní zvyklosti vycházející z praxe a práce zemědělců, činí z Vallée des Baux de Provence oblíbené místo pro produkci oliv.“

a souhrnného přehledu:

„Geografické prostředí s vápenitými půdami a se středomořským podnebím, přítomnost starých a zavedených odrůd v této oblasti, kulturní zvyklosti vycházející z praxe a práce zemědělců činí z Vallée des Baux de Provence oblíbené místo pro pěstování oliv.“

se zrušuje, neboť obsažené informace jsou podrobněji uvedeny v jiných odstavcích této položky.

Doplňují se následující informace týkající se lidských faktorů:

Do specifikace a jednotného dokumentu: „Společně s obilovinami a vinnou révou byl olivovník vždy součástí trojice základních plodin Provence“,

Pouze do specifikace: „V oblasti Vallée des Baux de Provence mělo pěstování olivovníků vždy dominantní postavení navzdory konkurenci dovozu a upuštění od pěstování olivovníků ve prospěch pěstování zeleniny v důsledku budování zavlažovacích kanálů.“

Do specifikace a jednotného dokumentu:

„V roce 1786 abbé Couture ve svém pojednání poukázal na to, že jednou ze zvláštností oblasti Vallée des Baux de Provence je její velké bohatství spočívající v různorodosti odrůd oliv. Uvedl přinejmenším šest hlavních druhů, včetně odrůdy Salonenque, dříve zvané ‚Plant de Salon‘, a odrůdy Béruguette, dříve zvané ‚Aglandau‘ nebo ‚Blanquette‘. Právě tyto dvě staré a tradiční odrůdy jsou jako jediné povoleny pro výrobu označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence‘. Toto bohatství učinilo z Vallée des Baux de Provence jednu z oblastí, v níž je zpracování oliv nejrozšířenější. Prastaré zvyky vždy umožňovaly konzumaci drcených zelených oliv, celých oliv a černých oliv. Produkce drcených zelených oliv je produkcí, kterou najdeme téměř výlučně ve Vallée des Baux de Provence. Sklizeň oliv určených pro tento způsob přípravy se zahajuje každý rok koncem srpna, tedy v sezóně sklizně oliv ve Vallée des Baux-de-Provence. Originalita této výroby spočívá především v ‚drcení‘ oliv, které je dnes mechanizované, ale dlouho se provádělo manuálně, což vedlo v tomto regionu ke vzniku tradiční činnosti. Výrobní postup je jednoduchý a tradiční: po drcení se olivy macerují v alkalickém roztoku, dokud nedojde k částečnému vytažení hořkosti. Alkalický roztok se poté nahradí čistou vodou, v níž olivy zůstanou nejméně 36 hodin, přičemž voda je pravidelně vyměňována. Olivy se skladují ve slaném nálevu o hustotě mezi 1 036 a 1 050 a mohou být pasterizovány. Hodnotu pH slaného nálevu mohou snižovat pouze kyselina citrónová a kyselina mléčná.“

K lidskému faktoru byl doplněn tradiční výrobní postup drcení oliv.

Do specifikace a do jednotného dokumentu se doplňují následující specifické prvky:

„‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ jsou olivy určené k přímé konzumaci, jejichž specifické vlastnosti jsou spojeny s:

— jejich povahou zelených ‚drcených‘ oliv. Drcení se provádí mechanicky na celých čerstvých plodech,

— výhradním použitím odrůd Salonenque nebo Aglandau (nazývaných též ‚Béruguette‘ nebo ‚Blanquette‘),

— výraznou chutí fenyklu v důsledku výlučného použití tohoto aromatu k jejich aromatizaci,

— přítomností částí stonků fenyklu ve slaném nálevu,

— pevnou konzistencí při konzumaci,

— minimální velikostí odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů.“

Do specifikace a do jednotného dokumentu se doplňují popisné prvky „příčinné souvislosti“ mezi zvláštnostmi zeměpisné oblasti a zvláštnostmi produktu v následujícím znění: „V této kopcovité oblasti jsou půdy vápenité povahy, málo barevné a kamenité s vysokou výhřevností, provzdušněním a velmi vysokou propustností, které jsou vhodné pro produkci oliv. Vallée des Baux de Provence je chráněno pohořím Alpilles a je zřídka vystaveno mlhám, které zhoršují nasazení květů olivovníků a přispívají k šíření chorob způsobených cizopasnými houbami. Vallée des Baux de Provence je oblíbené místo pro produkci oliv. Klimatické a půdní vlastnosti zeměpisné oblasti jsou také důvodem pro výběr odrůd, z nichž se vyrábí ‚Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence‘. Odrůda Salonenque je dokonale přizpůsobena vápenité, kamenité a mělké půdě, jakož i letnímu suchu a větru. Plody dozrávají velmi brzy, používají se i pro označení původu ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence‘. Odrůda Aglandau, nebo ‚Berruguette‘, která je citlivější na sucho než odrůda Salonenque, se prosadila díky své odolnosti vůči chladu a větru a díky pozdějšímu dozrávání, které je přizpůsobeno místnímu klimatu. V Provence je velmi rozšířena.

Divoký fenykl je ve Vallée des Baux de Provence velmi rozšířený. Vzhledem k tomu, že kvete v létě, jeho semena se tvoří v době sklizně odrůdy Salonenque a tradičně se používají při přípravě drcených oliv, jejichž aroma se s nimi harmonicky snoubí. Jednoduchá a tradiční metoda přípravy oliv zachovává charakteristické aroma a pevnost těchto plodů.“

Označování

Původní ustanovení zapsané specifikace a souhrnného přehledu zní takto:

„Označování oliv, které nesou chráněné označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ musí zahrnovat:

— údaj ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

— údaj ‚appellation d’origine contrôlée‘ (chráněné označení původu) nebo ‚AOC‘ (CHOP),

— Pokud se na štítku uvede kromě adresy i název podniku nebo značky, opakuje se název označení mezi slovy ‚appellation‘ a ‚contrôlée‘.

Tyto nápisy jsou společně uvedeny ve stejném optickém poli a na stejném štítku. Jsou napsány zřetelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, které se znatelně odlišuje od pozadí, na němž jsou natištěny, aby byly jasně odlišeny od všech ostatních nápisů nebo vyobrazení.“

Ve specifikaci a v jednotném dokumentu se nahrazují následujícími ustanoveními: „Kromě povinných údajů stanovených předpisy o označování a obchodní úpravě potravin se na štítcích oliv nesoucích označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ uvádí:

— název označení původu ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

— údaj ‚appellation d’origine protégée‘ (chráněné označení původu) nebo ‚AOC‘ (CHOP).

Tyto údaje se shromáždí ve stejném optickém poli a na stejném štítku. Tyto údaje jsou napsány zřetelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, které se znatelně odlišuje od pozadí, na němž jsou natištěny, aby byly jasně odlišeny od všech ostatních nápisů nebo vyobrazení.“

Způsob označování specifický pro chráněná označení byl sladěn s ustanoveními nařízení (EU) č. 1151/2012 a bylo zrušeno používání doposud existujících vnitrostátních údajů: „AOC“ (CHOP) nebo „appellation d’origine contrôlée“ (chráněné označení původu), které byly nahrazeny evropskými údaji: „appellation d’origine protégée“ (chráněné označení původu) nebo „AOP“ (CHOP).

Položka „Vnitrostátní požadavky“

S ohledem na legislativní vývoj a vývoj v oblasti vnitrostátních právních předpisů se odkaz na výnos ze dne 27. srpna 1997, kterým se uznává „appellation d’origine contrôlée“ na území Francie, zrušuje a doplňuje se tabulka shrnující hlavní kontrolované prvky, jejich referenční hodnoty a metodu hodnocení.

Ostatní

Položky „příslušný orgán členského státu“, „seskupení žadatelů“ a „odkazy na kontrolní subjekty“: byl aktualizován název a kontaktní údaje dotyčných úředních subjektů a název a kontrolní údaje seskupení. Složení seskupení a o jeho právní status nebyly v zásadě změněny. Seskupení stále sdružuje producenty oliv, výrobce provádějící konzervaci oliv a výrobce provádějící lisování oliv.

Položka Kontaktní údaje a původní znění (specifikace a jednotného dokumentu) Kontaktní údaje a aktualizované znění (specifikace) Příslušný orgán členského státu Název: Institut National des Appellations d’Origine 138, Champs Elysées 75008 PARIS FRANCE Tel. +33 153898000 Fax: +33 142255797 Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex FRANCE Tel.: +33 1173303800 Fax: +33 1173300804 E-mail: info@inao.gouv.fr Seskupení žadatelů Název: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux Adresa: Mairie de Maussane les Alpilles 13520 MAUSSANE LES ALPILLES FRANCE A v jednotném dokumentu: Složení: producenti/zpracovatelé (x) ostatní () A ve specifikaci: Toto sdružení vytvořené v roce 1994 je tvořeno fyzickými a právnickými osobami, které mají souvislost s produkty olivovníku z Vallée des Baux de Provence. Sdružuje producenty, výrobce provádějící konzervaci oliv a výrobce provádějící lisování oliv. Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB). Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCE Tel.: +33 490543842 Fax: +33 484253288 E-mail: contact@siovb.com Složení: producenti a zpracovatelé. Právní forma: profesní sdružení, které se řídí zákoníkem práce. Kontrolní orgány I.N.A.O 138, Champs Elysées 75008 PARIS D.G.C.C.R.F. 59, Bd V. Auriol Teledoc 251 75703 PARIS Cedex 13 FRANCE Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Adresa: Arborial - 12 rue Henri Rol-Tanguy TSA 30003 - 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex FRANCE Tel.: +33 173303800 Fax: +33 173300804 E-mail: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Adresa: 59, boulevard Vincent Auriol - 75703 Paris Cedex 13 FRANCE Tel.: +33 144871717 Fax: +33 144973037 DGCCRF je ředitelství ministerstva pověřeného řízením hospodářství. V souladu s ustanoveními článku 37 předpisu R1151/2012 zajišťuje ověření dodržování specifikace před uvedením na trh orgán provádějící certifikaci produktů, jehož název a kontaktní údaje jsou dostupné na internetových stránkách ústavu INAO a v databázi Evropské komise.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU č.: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.6. Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Označení „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ označuje olivy k přímé konzumaci. Tento produkt pochází výhradně z odrůd Salonenque nebo Aglandau (nazývané též „Béruguette“). Směs odrůd není při uvádění na trh povolena. Olivy mají velikost odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů. Šarže jsou homogenní, nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu více než 42 plodů na 100 gramů a nejvýše 5 % plodů má velikost odpovídající počtu méně než 20 plodů na 100 gramů. Olivy jsou rozdrcené, celé a nerozkrájené. Je však povoleno maximální množství 5 % nerozdrcených oliv a 5 % poškozených oliv. Jedná se o zelené olivy aromatizované fenyklem (Foeniculum vulgare var.). Olivy jsou při konzumaci pevné a mají výraznou chuť fenyklu, která nesmí být překryta slanou chutí. Může být přítomna lehká hořká chuť. „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ nemají žádnou zkvašenou, mýdlovou (jako soda) nebo dřevitou chuť.

Prodávají se v čirém nebo lehce zakaleném, nikoli však červeném slaném nálevu, který obsahuje kousky fenyklových stonků.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ pochází z oliv odrůd Salonenque nebo Aglandau. Jsou aromatizovány fenyklem (Foeniculum vulgare var.), vegetativní částí a semeny této rostliny. Může být přidán i komerční výtažek z fenyklu, odvar nebo nálev z fenyklu připravený výrobcem.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Veškeré operace, od produkce oliv až po jejich zpracování na drcené olivy k přímé konzumaci a jejich pasterizaci, se provádějí ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Jestliže je produkt pasterizován, pasterizace se provádí v zeměpisné oblasti označení původu, aby se zajistila shoda produktu s popisem v bodě 3.2 před prvním uvedením oliv s označením původu na trh. Výrobci používají maximální hodnotu pasterizace 2 000 sekund (při teoretické teplotě 70 °C). Cílem je totiž vyhnout se přílišnému vaření, při němž by olivy mohly změknout a změnit barvu z jasně zelené na hnědou. Kontrolní postup proto stanoví zvýšenou kontrolu pasterizace, která bude spočívat v pravidelném ověřování záznamů pasterizačních zařízení a v kontrole vlastností produktu po pasterizaci.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě povinných údajů stanovených předpisy o označování a obchodní úpravě potravin se na štítcích oliv nesoucích označení původu „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ uvádí:

— název označení původu „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“,

— údaj „appellation d’origine protégée“ (chráněné označení původu) nebo „AOP“ (CHOP)

Tyto údaje jsou společně uvedeny ve stejném optickém poli a na stejném štítku.

Tyto údaje jsou napsány zřetelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, které se znatelně odlišuje od pozadí, na němž jsou natištěny, aby byly jasně odlišeny od všech ostatních nápisů nebo vyobrazení.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast se nachází na území následujících obcí departementu Bouches-du-Rhône:

Zcela zahrnuté území obcí: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

Částečně zahrnuté území obcí: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Zeměpisná oblast náležející k Massif des Alpilles, na jeho koluviálních okrajích a na severním okraji roviny Crau. Pohoří Alpilles (maximální výška 400 m) se táhne od západu na východ, asi třicet kilometrů, a spojuje nejtypičtější vápencové kopce Provence, ležící mezi řekami Rhône, Durance a Crau. Tento masiv tvoří nejzápadnější článek provensálských antiklinál. Jedná se o erodovaný masiv s malebným, šikmo seříznutým reliéfem sestávajícím převážně z křídových vápenců a v jižní části z jurských vápenců.

Zeměpisná oblast se vyznačuje následujícími klimatickými zvláštnostmi:

— klimatem středomořského typu,

— velkou variabilitou teplotního a srážkového režimu v jednotlivých ročních obdobích a v jednotlivých letech,

— srážkami, pro něž jsou typické krátké, ale intenzivní bouřkové epizody, jejichž výskyt je nejčastější zejména na podzim a na jaře. Srážky v objemu 700 mm za rok jsou soustředěny do období 50 dnů,

— obdobím sucha, které se vyznačuje suchým a teplým až horkým létem s častým nedostatkem vody, zejména v červenci;

— mírnými zimami, přičemž nejchladnějším měsícem je leden;

— průměrnými teplotami 13,6 °C se zápornou odchylkou 1 až 2 °C na severních svazích masivu Alpilles s rizikem jarních mrazíků,

— výskytem silného větru vanoucího více než 100 dní v roce a přicházejícího ze severu (mistral) nebo ze západu (tramontana),

— dosti výjimečnou dobou slunečního svitu s celkovou délkou více než 2 800 hodin ročně.

Zeměpisná oblast odpovídá erodovanému masivu s malebným reliéfem, jehož kostra je tvořena převážně vápencovými a slínovitými útvary spodní křídy a v jižní části útvary dolomitických druhohorních vápenců.

Půdy charakteristické pro danou zeměpisnou oblast jsou kamenité (40 až 80 % kamenitých prvků), vápenité s písčito-hlinitým nebo písčito-hlinito-jílovitým základem v masivu Alpilles a na těchto koluviálních hranicích. Severní okraj náhorní roviny Crau, dosud zvané „Crau d’Eyguières“, představuje velmi kamenité červené půdy s obsahem železa (30 až 60 cm vodou omletých křemičitých oblázků na povrchu), obohacené vápnitým koluviem v důsledku eroze jižních svahů Alpilles.

Olivové háje masivu Alpilles se nacházejí převážně na kamenitých vápenitých půdách vzniklých na piemontské lazuře, na vrstvených pískovcích, na více či méně silných koluviích vyplňujících úžlabiny. Textura jemné frakce je obecně písčito-hlinitá, vzácněji písčito-hlinito-jílovitá. Celkový podíl vápence v průměru 20 až 30 % může dosáhnout 40 % a úroveň aktivního vápence málokdy přesahuje 8 %. PH půdy se pohybuje mezi 8 a 8,5

Společně s obilovinami a vinnou révou byl olivovník vždy součástí trojice základních plodin Provence. V roce 1786 abbé Couture ve svém pojednání poukázal na to, že jednou ze zvláštností oblasti Vallée des Baux de Provence je její velké bohatství ztělesněné odrůdami oliv a uvedl přinejmenším šest hlavních druhů, včetně odrůdy Salonenque, dříve zvané „Plant de Salon“, a odrůdy Béruguette, dříve zvané „Aglandau“ nebo „Blanquette“. Právě tyto dvě staré a tradiční odrůdy jsou jako jediné povoleny pro výrobu označení původu „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“.

Toto bohatství učinilo z Vallée des Baux-de-Provence jednu z oblastí, v níž je zpracování oliv nejrozšířenější. Prastaré zvyky vždy umožňovaly konzumaci drcených zelených oliv, celých černých oliv. Produkce drcených zelených oliv je produkcí, kterou najdeme téměř výlučně ve Vallée des Baux-de-Provence. Sklizeň oliv určených pro tento způsob přípravy se zahajuje každý rok koncem srpna, tedy v sezóně sklizně oliv ve Vallée des Baux-de-Provence. Originalita této produkce spočívá především v „drcení“ oliv, které je dnes mechanizované, ale dlouho se provádělo manuálně, což vedlo v tomto regionu ke vzniku tradiční činnosti. Výrobní postup je jednoduchý a tradiční: po drcení se olivy macerují v alkalickém roztoku, dokud nedojde k částečnému vytažení hořkosti. Alkalický roztok se poté nahradí čistou vodou, v níž olivy zůstanou nejméně 36 hodin, přičemž voda je pravidelně vyměňována. Olivy se skladují ve slaném nálevu o hustotě mezi 1 036 a 1 050. Hodnotu pH slaného nálevu mohou snižovat pouze kyselina citrónová a kyselina mléčná.

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ jsou olivy určené k přímé konzumaci, jejichž specifické vlastnosti jsou spojeny s:

— jejich povahou zelených „drcených“ oliv. Drcení se provádí mechanicky na celých čerstvých plodech,

— výhradním použitím odrůd Salonenque nebo Aglandau,

— výraznou chutí fenyklu v důsledku výlučného použití tohoto aromatu k jejich aromatizaci,

— přítomností částí stonků fenyklu ve slaném nálevu,

— pevnou konzistencí při konzumaci,

— minimální velikostí odpovídající maximálnímu počtu 35 plodů na 100 gramů.

V kopcovité oblasti jsou půdy vápenité povahy, málo barevné a kamenité s vysokou výhřevností, provzdušněním a vysokou propustností, které jsou vhodné k produkci oliv. Vallée des Baux de Provence je chráněno pohořím Alpilles a je zřídka vystaveno mlhám, které zhoršují nasazení květů olivovníků a přispívají k šíření chorob způsobených cizopasnými houbami. Vallée des Baux de Provence je oblíbené místo pro produkci oliv. Klimatické a půdní vlastnosti zeměpisné oblasti jsou také důvodem pro výběr odrůd, z nichž se vyrábí „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“. Odrůda Salonenque je dokonale přizpůsobena vápenité, kamenité a mělké půdě, jakož i letnímu suchu a větru. Plody dozrávají velmi brzy, používají se i pro označení původu „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“. Odrůda Aglandau, která je citlivější na sucho než odrůda Salonenque, se prosadila díky své odolnosti vůči chladu a větru a díky pozdějšímu dozrávání, které je přizpůsobeno místnímu klimatu. V Provence je velmi rozšířena. Divoký fenykl je ve Vallée des Baux-de-Provence velmi rozšířený. Vzhledem k tomu, že kvete v létě, jeho semena se tvoří v době sklizně odrůdy Salonenque a tradičně se používají při přípravě drcených oliv, jejichž aroma se s nimi harmonicky snoubí. Jednoduchá a tradiční metoda přípravy oliv zachovává charakteristické aroma a pevnost těchto plodů.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e30d06c0-b702-446d-b66d-b3408eea5852