ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Německo může zlepšit kontakt starších pracovníků s trhem práce, což by zvýšilo příjem starších osob, oživilo možnou produkci, napomohlo adaptaci napjatých podmínek na trhu práce a starší lidé by již nemuseli tolik preventivně spořit. Rizika fiskální udržitelnosti jsou v současné době nízká, a to hlavně díky poměrně vysokému primárnímu přebytku. Nicméně se očekává, že Německo bude mít podle zprávy o stárnutí z roku 2018 do roku 2070 jeden z největších nárůstů výdajů na důchody v Unii. Míra ohrožení rizikem chudoby ve stáří (tj. nad 65 let) činila v roce 2016 17,6 % a pohybovala se nad průměrem Unie, jenž byl 14,7 %. Očekává se, že budoucí zhoršení přiměřenosti důchodů v povinném prvním pilíři zvýší riziko chudoby ve stáří, zejména u osob s nízkými příjmy, osob s atypickými pracovními smlouvami a osob, jež přerušovaly zaměstnání. Rozdíly v důchodech žen a mužů patří k největším v Unii. Zatímco míra zaměstnanosti u lidí ve věku 60 až 64 let (58,4 % v roce 2017) patřila mezi nejvyšší v Unii, míra zaměstnanosti u lidí ve věku 65 až 69 let se pohybovala ve střední třetině členských států (16,1 %).
(6)

Pokud by v roce 2019 bylo dosaženo včasné a trvalé nápravy nadměrného schodku, vztahovala by se na Španělsko preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vzhledem k poměru veřejného dluhu k HDP Španělska, jenž převyšuje 60 %, a k předpokládané pozitivní mezeře výstupu ve výši 2,3 % HDP, by měly nominální čisté primární výdaje sektoru vládních institucí (6) v roce 2019 klesnout alespoň o 0,3 %, což je v souladu se strukturální korekcí ve výši 1,0 % HDP, jež vychází ze společně dohodnuté korekční matice požadavků v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Zároveň existují náznaky, že jsou podhodnoceny nevyužité kapacity v ekonomice. Španělsko by v roce 2019 mělo nadále vykazovat jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Unii, což bude zejména v soukromém sektoru mírnit mzdové tlaky, inflace naopak zůstane hluboko pod 2 %. To poukazuje na přetrvávající útlum na trhu práce. Komise nadto v posouzení hodnověrnosti mezery výstupu konstatuje, že odhady této mezery vypracované podle společně dohodnuté metodiky jsou sice hodnověrné, ale podle posouzení existuje pro Španělsko, pokud jde o mezeru výstupu, široká škála věrohodných odhadů. Na tomto základě se roční strukturální korekce ve výši 0,65 % HDP, jež odpovídá maximální míře růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 0,6 %, jeví jako přiměřená. Podle prognózy Komise z jara 2018 existuje při nezměněné politice v roce 2019 riziko výrazné odchylky od požadované fiskální korekce. Navíc se nepředpokládá, že Španělsko v roce 2019 dodrží požadavky přechodného pravidla pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Španělsko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2018 a že od roku 2019 by měla být přijata nezbytná opatření, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Bylo by obezřetnou reakcí využít případné neočekávané příjmy k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.
(6)

Podmínkou udržitelného růstu v Dánsku je zajištění nabídky pracovních sil v době demografických změn a řešení nastalého nedostatku pracovních sil v některých odvětvích. Reformy zaměřené na větší účast na odborném vzdělávání i odborné přípravě a na zvýšení úspěšnosti ukončení studia, jakož i opatření pro lepší rozvoj digitálních dovedností pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Přínosná by v tomto směru byla též opatření, která by se zabývala lepším začleňováním marginalizovaných a znevýhodněných skupin na trhu práce. Týká se to mladých lidí s nízkou úrovní dosaženého vzdělání, osob se sníženou pracovní schopností a osob se zdravotním postižením, jakož i lidí z rodin migrantů. Nedávná opatření zabývající se pracovním začleněním se začala uskutečňovat zvolna, ovšem zdá se, že se díky nim situace nově příchozích uprchlíků zlepšuje. Začleňování dětí pocházejících z rodin migrantů do vzdělávacího systému je i nadále značně problematické, což vede v průměru k nižší úrovni výsledků vzdělávání oproti ostatním dětem.
(2)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Malta jakožto členský stát, jehož měnou je euro, měla zajistit, aby doporučení pro eurozónu týkající se hospodářské politiky, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení, a to především do doporučení č. 1, bylo provedeno plně a včas. Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Maltě pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Malta učinila v plnění jí určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017 (3), v přijímání opatření v návaznosti na jí určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Malty v rámci strategie Evropa 2020.
(12)

Průměrný věk odchodu do důchodu se v posledních letech zvýšil, což odráží dřívější reformy, jako je zrušení možnosti předčasného odchodu do důchodu a postupné zvyšování věku odchodu do důchodu. Další zvyšování skutečného věku odchodu do důchodu je klíčové pro střednědobý hospodářský růst a pro zajištění přiměřenosti a fiskální udržitelnosti důchodového systému. Avšak nedávné snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na 60 let u žen a na 65 let u mužů jde opačným směrem. Na rozdíl od toho byl věk odchodu do důchodu soudců a soudkyň obecných soudů shodně stanoven na 65 let, což je v souladu s požadavkem Komise. Zvláštní systém sociálního pojištění pro zemědělce, subvencovaný ve výši téměř 1 % HDP, je jedním z důvodů nízké mobility pracovní síly a skryté nezaměstnanosti v zemědělství.
1.

Aby se zabránilo padělání a pozměňování přenosného dokumentu A1, například výměnou stránek mezi různými dokumenty, doporučuje se, aby byly do vydaného potvrzení zahrnuty autentizační prvky, a to: a) pokud jsou dokumenty vydávány v elektronické podobě, měly by obsahovat pořadové číslo nebo identifikační číslo na každé straně. V takovém případě podpis ani inkoustové razítko nejsou nutné; b) pokud jsou dokumenty vydávány manuálně, měly by být tištěny po obou stranách listu a listy by měly být spojeny takovým způsobem, aby nebylo možné je snadno oddělit. Toho lze dosáhnout například tím, že se horní levý roh přeloží, sepne a na rubové straně orazítkuje.
16.

Zabývat se otázkami nedostatečné proočkovanosti způsobené přeshraničním pohybem osob v EU a prozkoumat možná řešení, včetně posouzení proveditelnosti vývoje společného očkovacího průkazu/pasu pro občany EU, (který by zohledňoval případné rozdíly ve vnitrostátních očkovacích kalendářích a) který by byl kompatibilní s elektronickými informačními systémy pro imunizaci a uznávaný pro přeshraniční použití, aniž by to vedlo ke zdvojování práce na vnitrostátní úrovni.
—

ML9. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě: — úplných válečných plavidel (hladinových i podmořských), která spadají do bodu ML9 a), nebo — úplných trupů, — položek spadajících do ML9 c) podvodních detekčních zařízení speciálně určených pro vojenské účely, jejich ovládacích systémů a součástí speciálně určených pro vojenské účely.
(7)

Strukturální schodek Rumunska se v roce 2016 zvýšil o 2,1 % HDP a v roce 2017 o 1,2 % HDP. V roce 2017 dosáhl 3,4 % HDP a v prognóze Komise z podzimu 2018 se předpokládá, že se od roku 2018 do značné míry stabilizuje. Aby byly kumulované odchylky napraveny a Rumunsko se po dřívějších propadech dostalo zpět na cestu k postupnému dosažení rozpočtových cílů, mělo by se být strukturální úsilí o snížení schodku o 0,8 % HDP stanovené v doporučení Rady ze dne 22. června 2018 doplněno dalším úsilím. S ohledem na rozsah zjištěného závažného odchýlení od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle se další úsilí o snížení schodku o 0,2 % HDP jeví jako dostatečné. Toto úsilí urychlí návrat k střednědobému rozpočtovému cíli, aniž by to ohrozilo hospodářský růst.
—

ML9. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě: — úplných válečných plavidel (hladinových nebo podmořských), která spadají do bodu ML9 a), — úplných trupů, — bod ML9 a) 2 d) aktivních systémů zbraňových protiopatření uvedených v bodech ML4 b), ML5 c) nebo ML11 a), — bod ML9 b) 4. na vzduchu nezávislých pohonných systémů (AIP) zvláště určených pro ponorky, — bod ML9 d) protiponorkových a protitorpédových sítí speciálně určených pro vojenské účely, — položek spadajících do ML9 c) podvodních detekčních zařízení speciálně určených pro vojenské účely, jejich ovládacích systémů a součástí speciálně určených pro vojenské účely.
—

ML11. Veškeré zboží je zahrnuto, kromě: — bod ML11 a) a. zařízení pro elektronická protiopatření a ochranu proti nim, včetně rušicích a protirušicích zařízení, — bod ML11 a) b. kmitočtových agilních elektronek, — bod ML11 a) c. elektronických systémů nebo vybavení určených buď pro stálý přehled a monitorování elektromagnetického spektra pro vojenskou výzvědnou službu, nebo pro účely bezpečnosti, nebo pro maření takového pozorování a monitorování, — bod d. ML11 a) d. podvodních protiopatření zahrnujících akustické a magnetické rušičky a klamné cíle, vybavení určených k vysílání cizích nebo klamných signálů do zvukových přijímačů, — bod ML11 a) e. zařízení pro zajištění bezpečnosti zpracování dat, zařízení pro zajištění bezpečnosti dat a zařízení pro zajištění a kontrolu bezpečnosti přenosových linek využívající šifrovacích procesů, — bod ML11 a) f. vybavení sloužících k identifikaci, autentizaci a vkládání klíčů a vybavení sloužících ke správě, tvorbě a distribuci klíčů, — bod ML11 a) i. digitálních demodulátorů zvláště určených pro elektronický průzkum, — bod ML11 b) zařízení rušicích globální družicové navigační systémy a speciálně určených součástí pro toto vybavení, — bod ML11 c). „kosmických lodí“ speciálně určených nebo upravených pro vojenské využití a součástí pro „kosmické lodě“ speciálně určených pro vojenské využití.
(4)

Je třeba posílit fiskální udržitelnost eurozóny a členských států eurozóny, a to diferenciací vnitrostátních politik plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, při zohlednění fiskálního prostoru a účinků vzájemného působení mezi jednotlivými zeměmi. K řádnému fungování hospodářské a měnové unie (HMU) je naprosto nezbytné koordinovat vnitrostátní fiskální politiky na základě společných fiskálních pravidel. Společná fiskální pravidla jsou nastavena tak, aby se zaměřovala na udržitelnost dluhu na úrovni členských států a zároveň poskytovala prostor k makroekonomické stabilizaci. Orientace fiskální politiky eurozóny zůstala během období 2015–2018 v průměru obecně neutrální, zatímco v roce 2019 by podle prognózy Komise měla být mírně expanzivní, přestože produkce je nad úrovní potenciálu. Obnovit fiskální rezervy je obzvlášť důležité pro členské státy, které stále ještě mají vysoký veřejný dluh. Díky tomu by také byly méně zranitelné vůči otřesům a automatické stabilizátory by mohly při příštím hospodářském útlumu fungovat naplno. K růstu a obnovení rovnováhy by přispěly vyšší veřejné investice, zejména v členských státech s fiskálním prostorem a malým objemem veřejných investic.
12)

Provozovatelé energetických sítí by zejména měli: a) analyzovat rizika spojení konceptů starších technologií a internetu věcí a mít povědomí o interních a externích rozhraních a jejich zranitelnostech; b) přijmout vhodná opatření proti zlovolným útokům pocházejícím z velkého množství spotřebitelských zařízení či aplikací řízených se zlým úmyslem; c) zavést schopnost automatizovaného monitorování a analýzy událostí souvisejících s bezpečností v prostředí starších technologií a internetu věcí, jako jsou neúspěšné pokusy o přihlášení, dveřní poplašná zařízení pro otevírání skříní a další události; d) pravidelně provádět zvláštní analýzu rizik týkajících se kybernetické bezpečnosti u všech starších zařízení, a to zejména při spojování starých a nových technologií; vzhledem k tomu, že starší zařízení často představují značné množství aktiv, může být analýza rizik provedena podle tříd aktiv; e) vždy, kdy je to vhodné, aktualizovat software a hardware starších systémů a systémů internetu věcí na nejnovější verze; přitom by provozovatelé energetických sítí měli uvážit doplňková opatření, jako je oddělení systémů nebo přidání vnějších bezpečnostních bariér v případech, kdy by instalace oprav či aktualizací byla vhodná, ale není možná, např. u nepodporovaných produktů; f) vypisovat zadávací řízení s ohledem na kybernetickou bezpečnost, tj. požadovat informace o bezpečnostních prvcích, požadovat dodržování stávajících norem v oblasti kybernetické bezpečnosti, zajistit trvalé upozorňování a návrhy na opravy a migraci v případě zjištění zranitelností a upřesnit odpovědnost dodavatelů v případě kybernetických útoků či incidentů; g) spolupracovat s dodavateli technologií na výměně starších systémů, kdykoli to bude prospěšné z bezpečnostních důvodů, avšak zohlednit zásadní funkce systému.
(24)

Skupina pro spolupráci by měla – se zohledněním posouzení rizik na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie – vytvořit „sadu nástrojů“, která by identifikovala typy kybernetických bezpečnostních rizik a možná opatření na zmírnění těchto rizik v oblastech, jako je certifikace, zkoušení a řízení přístupu. Měla by rovněž určit možná zvláštní opatření vhodná k řešení rizik zjištěných jedním nebo více členskými státy. Skupina pro spolupráci by měla využívat podporu ze strany Evropské agentury pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), Europolu, Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Zpravodajského a informačního centra EU. Tato sada nástrojů by měla Komisi napomáhat při vypracovávání minimálních společných požadavků, které dále zajistí vysokou úroveň kybernetické bezpečnosti sítí 5G v celé Unii.
6)

S cílem zlepšit interoperabilitu a zvýšit bezpečnost vnitrostátních systémů zdravotní péče a podpořit bezpečnou přeshraniční výměnu zdravotních údajů by měl každý členský stát vytvořit vnitrostátní síť pro digitální zdravotnictví, jež by zahrnovala zástupce příslušných vnitrostátních orgánů a případně regionálních orgánů zabývající se otázkami digitálního zdravotnictví, interoperability elektronických zdravotních záznamů, bezpečnosti sítí a informačních systémů a ochrany osobních údajů. Do vnitrostátních sítí pro digitální zdravotnictví by měli být především zapojeni: a) národní zástupce sítě pro elektronické zdravotnictví; b) vnitrostátní nebo regionální orgány s odbornou a technickou způsobilostí v oblasti digitálního zdravotnictví; c) dozorové úřady zřízené podle článku 51 nařízení (EU) 2016/679; d) příslušné orgány určené podle směrnice (EU) 2016/1148.
(6)

Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.
(7)

Pokud jde o energetickou účinnost, vycházejí doporučení Komise z posouzení ambicí členského státu popsaných v návrhu integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu ve srovnání s kolektivní úrovní úsilí nutného k dosažení cílů Unie, přičemž jsou zohledněny poskytnuté informace o specifických vnitrostátních okolnostech, je-li to na místě. Konečné vnitrostátní příspěvky v oblasti energetické účinnosti by měly odrážet nákladově efektivní potenciál k úsporám energie a měla by je podporovat spolehlivá dlouhodobá strategie renovací budov a opatření přijatá k dosažení povinných úspor energie podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (3). Členské státy by měly rovněž prokázat, že řádně zohlednily zásadu „energetická účinnost v první řadě“ tím, že vysvětlí zejména to, jak energetická účinnost přispívá k nákladově efektivní realizaci vnitrostátních cílů konkurenceschopného nízkouhlíkového hospodářství, zabezpečení dodávek energie a řešení otázky energetické chudoby.
(13)

Konečný plán by měl dále rozvíjet posouzení vzájemných vazeb mezi politikami a opatřeními a popsat, jak je hodlá Rumunsko řešit. Plán by měl zejména popisovat synergie mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické bezpečnosti a vnitřního trhu se zásadou „energetická účinnost v první řadě“. Je třeba posoudit interakci mezi plánovaným dalším využitím uhlí a plynu na období do roku 2030 a cíli v oblasti snižování emisí uhlíku. Podobně by mělo být u politik a opatření s rozsáhlým dopadem zahrnuto posouzení interakcí jednotlivých politik a průřezových dopadů, jako jsou plánované nové kapacity vybudované s ohledem na rozměry energetické účinnosti a snižování emisí uhlíku, nejnovější regulační opatření týkající se trhu s energií oproti cílům v oblasti vnitřního trhu a bezpečnosti dodávek a dopady opatření na snižování emisí uhlíku v dopravě a větší využití obnovitelných zdrojů energie v síti. Rovněž by měl být posouzen dopad zvýšeného využívání lesní biomasy při výrobě elektřiny a tepla na započtené emise a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví. Nadto musí cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.
(13)

Vzhledem k omezeným informacím o interakcích mezi různými rozměry energetické unie uvedenými v návrhu plánu by konečný plán mohl upřesnit klíčové interakce mezi těmito rozměry, a to jak pokud jde o úrovně vnitrostátních ambicí, tak z hlediska prozatímních, plánovaných, dodatečných a stávajících nástrojů politiky. Konečný plán by se konkrétně mohl zaměřit na interakce mezi rozměry snižování emisí uhlíku, energetické účinnosti a energetické bezpečnosti. To by mohlo být podpořeno rozšířením předloženého souhrnného posouzení dopadů, např. za účelem vyčíslení dopadů udržitelných dodávek biomasy pro energetické účely na započítané emise a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, a řešením rizik pro energetickou bezpečnost v důsledku změny klimatu. Kromě toho by v návaznosti na dobré výchozí podmínky, pokud jde o sdělené investiční potřeby a výdaje v odvětvích výroby elektřiny a energie, mohl být tento plán v rámci všech rozměrů energetické unie rozšířen na odvětví poptávky po energii a jiná než energetická odvětví. Obdobně musí cíle v rámci rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti podporovat úsilí plánované pro ostatní rozměry energetické unie.
(6)

Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se k nápravě odchýlení v případě Maďarska jeví jako přiměřená lhůta do 15. října 2019. V uvedené lhůtě by Maďarsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.
(6)

Podle čl. 10 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada dotčenému členskému státu do jednoho měsíce ode dne přijetí varování zaslat doporučení k provedení nezbytných politických opatření. Podle uvedeného nařízení má doporučení stanovit členskému státu lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Na tomto základě se k nápravě odchýlení v případě Rumunska jeví jako přiměřená lhůta do 15. října 2019. V uvedené lhůtě by Rumunsko mělo podat zprávu o opatřeních, která v reakci na toto doporučení přijalo.
4)

podporovaly v rámci těchto komplexních přístupů zvyšování povědomí o významu jazyků ve školách a v institucích odborného vzdělávání a přípravy tím, že: a) budou aktivně podporovat a uznávat mobilitu účastníků vzdělávání a učitelů, včetně využívání příležitostí poskytovaných příslušnými unijními programy financování; b) posílí kompetence ve vyučovacích jazycích jakožto základ dalšího učení a vzdělávacích výsledků pro všechny účastníky školního vzdělávání, a zejména pro osoby z řad migrantů či uprchlíků nebo ze znevýhodněného prostředí; c) budou pomáhat účastníkům vzdělávání při prohlubování kompetencí ve vyučovacích jazycích, a to podporou učitelů při řešení otázky používání konkrétního jazyka v jejich aprobačních předmětech, včetně zvyšování povědomí o různých jazykových registrech a o specifické slovní zásobě; d) budou podporovat kontinuitu jazykového vzdělávání mezi různými úrovněmi školního vzdělávání; e) budou oceňovat jazykovou rozmanitost účastníků vzdělávání a využijí ji jako studijní zdroj včetně zapojení rodičů, dalších pečujících osob a širší místní komunity do jazykového vzdělávání; f) zváží příležitosti pro hodnocení a validaci jazykových kompetencí, jež nejsou součástí vzdělávacích programů, nýbrž výsledkem informálního učení (například v případě účastníků vzdělávání z řad migrantů či uprchlíků nebo z bilingvního prostředí) nebo výsledkem docházky v rámci formálního vzdělávacího systému jiné země, kde účastník vzdělávání žil dříve, a například za tímto účelem rozšíří škálu jazyků, jež lze zařadit do kvalifikací účastníků vzdělávání při ukončení školní docházky; g) posílí využívání společného evropského referenčního rámce pro jazyky, zejména v zájmu podpory vývoje vzdělávacích programů, testování a hodnocení v oblasti jazyků; h) zajistí podporu školám, aby byly s to definovat si vlastní přístup ke studiu jazyků, a to při dodržení vnitrostátních právních předpisů, a pomohou školám aktivně oceňovat a využívat vlastní jazykovou rozmanitost; i) budou školám a institucím poskytujícím odbornou přípravu nabízet příležitosti k posílení jejich evropské perspektivy, například prostřednictvím soustavného používání Evropské jazykové ceny Label, zavedení odpovídajících cen pro školy s konkrétním evropským rozměrem a pořádání vnitrostátních akcí věnovaných jazykové rozmanitosti;
(2)

Odborná skupina Komise pro technický pilíř čtvrtého železničního balíčku na svém zasedání dne 5. července 2017 navrhla Komisi, aby výše zmíněná ustanovení začlenila do doporučení, jelikož neexistuje žádný vhodný právní základ pro to, aby byla začleněna do nařízení. Takové doporučení by obsahovalo pokyny stanovící praktická opatření pro vydávání schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury. Takové jednotné pokyny by měly snížit složitost vnitrostátních schvalovacích postupů stanovením jednotné metodiky. Také by mohly zajistit účinnější plnění cílů článku 12 směrnice (EU) 2016/798 a usnadnit koordinaci, kterou by měly provádět vnitrostátní bezpečnostní orgány podle zmíněného článku. Proto Komise členským státům doporučuje, aby se těmito ustanoveními řídily.
(3)

Podle bodu 15 doporučení Rady ze dne 6. března 2018 o harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2) by měl vysoký představitel předložit svou první výroční zprávu v dubnu 2019 nebo nejpozději před příslušným zasedáním Rady pro zahraniční věci v prvním pololetí každého roku, aby se tak zohlednily aktualizované vnitrostátní prováděcí plány předložené zúčastněnými členskými státy do 10. ledna 2019. Podle bodu 16 uvedeného doporučení by měl Vojenský výbor Evropské unie poskytovat Politickému a bezpečnostnímu výboru vojenské poradenství a doporučení s cílem umožnit mu, aby do května každého roku vypracoval přezkum Rady týkající se toho, zda zúčastněné členské státy nadále plní přísnější závazky.