Úřední věstník L 347 , 20/12/2002 S. 0042 - 0059



Rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2002, kterým se dále objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96, pokud jde o zásady měření cen a objemů v národních účtech (oznámeno pod číslem K(2002) 5054) (Text s významem pro EHP) (2002/990/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. července 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 359/2002 [2], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (ES) č. 2223/96 obsahuje referenční rámec společných norem, definic, klasifikací a účetních pravidel pro sestavování účtů členských států splňujících statistické požadavky Společenství tak, aby bylo možné získat výsledky porovnatelné mezi členskými státy. (2) Je nezbytné zlepšit porovnatelnost údajů mezi členskými státy, které se týkají změn reálného hrubého domácího produktu (HDP), a to jak s ohledem na uplatňování článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku [3] a usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997 [4], tak i obecně s ohledem na cíl mnohostranného dozoru. (3) Zavádění hospodářské a měnové unie a dohled nad ní vyžadují porovnatelné, aktuální a spolehlivé informace o struktuře a vývoji hospodářské situace v každém členském státě. (4) Hospodářské účty v reálných číslech, tj. upravené o cenové vlivy, jsou základním nástrojem pro rozbor hospodářské a rozpočtové situace země za předpokladu, že jsou sestaveny na základě jednotných zásad, jejichž výklad je jednoznačný. Pro tento účel je nutné prohloubit a posílit doporučení pro výpočet údajů ve stálých cenách v rámci nařízení (ES) č. 2223/96. (5) Rozhodnutí Komise 98/715/ES ze dne 30. listopadu 1998, kterým se objasňuje příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství, pokud jde o zásady měření cen a objemů [5], obsahuje klasifikaci metod podle určitých druhů produktů na nejvhodnější metody, alternativy použitelné v případě, že nelze použít nejvhodnější metody, a metody, které se nepoužijí. (6) Rozhodnutí Komise 98/715/ES zřizuje výzkumný program pro produkty, u kterých není klasifikace stanovena. Výsledky výzkumného programu, prováděného společně s členskými státy, jsou nyní k dispozici. Toto rozhodnutí definuje odpovídající klasifikace na základě vyhodnocení výsledků výzkumného programu. (7) Toto rozhodnutí harmonizuje měření cen a objemů v národních účtech, aniž je dotčen právní rámec pro harmonizované indexy spotřebitelských cen stanovený nařízením Rady (ES) č. 2494/95 [6] a jeho současné nebo budoucí změny. (8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Účel Účelem tohoto rozhodnutí je dále objasnit zásady pro měření cen a objemů obsažené v příloze A kapitole 10 nařízení (ES) č. 2223/96 s ohledem na potřebu další harmonizace měření cen a objemů v souladu s výsledky výzkumného programu zřízeného článkem 4 rozhodnutí 98/715/ES. Článek 2 Klasifikace metod V příloze I tohoto rozhodnutí je uvedena klasifikace metod podle určitých druhů produktů na nejvhodnější metody, alternativy použitelné v případě, že nelze použít nejvhodnější metody, a metody, které se nepoužijí, pro kategorie produktů a transakcí, u nichž tato klasifikace nebyla zavedena rozhodnutím 98/715/ES. Článek 3 Harmonogram zavedení klasifikací V příloze II je obsažen harmonogram zavedení klasifikací uvedených v článku 2. Článek 4 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 17. prosince 2002. Za Komisi Pedro Solbes Mira člen Komise [1] Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1. [2] Úř. věst. L 58, 28.2.2002, s. 1. [3] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. [4] Úř. věst. L 236, 2.8.1997, s. 1. [5] Úř. věst. L 340, 16.12.1998, s. 33. [6] Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I 1. KLASIFIKACE METOD Ve zbylé části této přílohy se použije tato klasifikace metod: metody A: nejvhodnější metody; metody B: metody použitelné v případě, že nelze použít metody A; metody C: metody, které se nepoužijí. 2. DEFINICE NĚKTERÝCH METOD Stanovení modelových cen: podrobně se specifikuje modelový produkt (obvykle na základě skutečně dříve existujících produktů), a poté se v následujících obdobích znovu ocení jeho komponenty. Například ve stavebnictví se může specifikovat typový rodinný dům a poté se znovu ocení komponenty (jako je střecha, základy, kuchyně) takového domu v následujících obdobích. Pro podnikatelské služby se může použít standardní (obecná) smlouva. Klíčová kritéria pro použití modelových cen jsou: - pravidelná aktualizace použitých modelů, - reprezentativnost modelů, - použití skutečně účtovaných cen s ohledem na míru zisku výrobce a případné cenové slevy nabízené zákazníkům, - formulace modelu na základě výstupů, nikoli vstupů. Stanovení specifikačních cen: existující produkt se rozčlení na více klíčových složek nebo komponentů a stanoví se jejich ocenění. V následujících časových obdobích se přezkoumají jednotlivé projekty a porovnají se klíčové složky. Rozhodující význam má to, aby bylo možné odděleně identifikovat složky, kvantifikovat jejich kvalitativní ukazatele a jejich příspěvek ke konečnému produktu a aby ceny byly k dispozici v různých obdobích. Tato metoda se liší od přístupu "stanovení modelových cen" tím, že nejsou stanoveny žádné ideální modely. Stanovení hodinových sazeb a hodinových honorářů: v některých případech se platby mohou vztahovat na počet odpracovaných hodin (např. právníka) namísto plateb za dodané výstupy. V takovém případě je možné použít jako cenový ukazatel hodinovou sazbu (cenu účtovanou za hodinu). Podobně je možné vypočítat hodinový honorář tak, že se celkový obrat dělí počtem odpracovaných hodin. Metody hodinových sazeb a hodinových honorářů se liší od metod vstupů, které používají indexy mzdových sazeb, tím, že provozní přebytek a další vstupy včetně mezd zaměstnanců jsou zahrnuty v obratu. V obou metodách se však změny v množství práce vykonaném za hodinu odráží v cenových změnách, spíše než ve změně produktivity. Metoda stanovení hodinových honorářů se nejlépe použije na velmi podrobné úrovni, kdy se produkty definují co nejpodrobněji a rozlišuje se mezi různými druhy práce. Stanovení reprezentativních cen: takto se označují metody - zejména v oblasti podnikatelských služeb - u kterých jsou výrobci žádáni, aby vybrali některé ze svých výrobků, které jsou pro jejich celkovou produkci reprezentativní. Ceny platné pro tyto výrobky jsou sledovány v průběhu času stejně tak jako jejich charakteristiky, aby bylo možné stanovit kvalitativní změny. 3. METODY A, B A C PRO VÝSTUPY PODLE PRODUKCE 3.1 Sekce D klasifikace CPA - velká zařízení Nejdůležitější zde uvedené výrobní položky jsou plavidla, letadla, kolejová vozidla, plošiny pro těžbu ropy a stroje pro speciální účely. Metody, které zcela spoléhají na měření vstupů, přičemž používají neupravené kvantitativní ukazatele nebo jsou založeny na měření průměrné jednotkové hodnoty, se považují za metody C. Metody založené na stanovení modelových nebo specifikačních cen se považují za metody A, pokud jsou dodržena kritéria uvedená v části 2 této přílohy. Je možné použít dvě alternativní metody: - použití mezinárodních cen může být metodou B, pokud jsou ceny považovány za reprezentativní pro domácí výrobu členského státu (na nejpodrobnější úrovni produktu) a pro jeho přeshraniční obchodní toky — trhy musí být konkurenční, údaje náležitě stratifikované a vážené, vhodná metoda použitá pro úpravu o kolísání měnových kursů a údaje o zahraničním obchodu musí zahrnovat použité zařízení, - použití specifických a robustních metod kvalitativního očištění může být metodou A nebo B v závislosti na vhodnosti odvětví, ačkoli v optimálním případě by se tyto metody měly použít v kombinaci s podrobnějším členěním hlavních aktiv na jejich dílčí prvky. Pro plavidla by metodou A bylo stanovení modelových cen, pokud jsou dodržena kritéria uvedená v části 2 této přílohy. U vrtných plošin pro těžbu ropy představuje metodu A stanovení specifikačních cen, přičemž se určí stavební prvky vrtné plošiny, pokud se prvky očistí o kvalitativní změny. Stanovení cen jednotlivých prvků očištěných o vliv zisku společnosti a produktivity práce by se považovalo za metodu B v případě použití mezinárodního indexu pro určité druhy plavidel (velká plavidla modulární konstrukce), která mají stejné charakteristiky, jako vrtné plošiny pro těžbu ropy. U letadel se musí každá použitá metoda zakládat na pečlivé stratifikaci odvětví, musí brát v úvahu komplexní toky spojené se společnými projekty a musí zohledňovat úpravy podle kolísání směnných kurzů v případě cenových údajů v amerických dolarech. Metodou A je v tomto případě stanovení modelových cen a stanovení specifikačních cen, přičemž oba přístupy by měly vycházet ze skutečnosti, že na trhu letadel převažují obchodní zákazníci. Stanovení modelových cen a kvalitativní očištění, založené na opčních cenách (tj. odhadování mezního zvýšení cen na základě dodatečných ukazatelů), jsou metodami A pro kolejová vozidla za předpokladu, že stratifikace se provádí minimálně na nákladní železničních vozy/osobní železniční vozy/lokomotivy a podle různých forem technologie pohonu. U strojů pro speciální účely představuje metodu A stanovení modelových cen a stanovení specifikačních cen. Pokud stroje nejsou vhodné pro podrobnější členění, mohou se používat přímo vhodné metody kvalitativního očištění. 3.2 CPA 30.02 - Počítače a ostatní zařízení pro zpracování dat Metodou A je deflace pomocí indexu ceny produkce (ICP), která používá vhodné postupy kvalitativního očištění. Méně vhodné indexy ICP, například s méně vhodným postupem kvalitativního očištění, představují metodu B. Jinou možnou metodou B je použití z amerického hédonického cenového indexu pro počítače, pokud je možné prokázat, že je dostatečně reprezentativní pro domácí ceny. Nejlépe se v tomto případě americké ceny odvodí z počítačových charakteristik, které se pak použijí pro provedení přímého kvalitativního očištění na cenové údaje, zjištěné vnitrostátně. Měl by se používat vhodný mechanismus pro zohlednění různých všeobecných cenových změn nebo změn směnného kurzu. Náhradní metody, jako je použití cenových indexů jiných elektronických výrobků, by se měly klasifikovat jako metody C. Rovněž metody, založené na průměrné jednotkové hodnotě, jsou metodami C. Použití cenového indexu, který nezohledňuje kvalitativní očištění, je rovněž metodou C. 3.3 CPA 45 - Stavební práce Použití vstupních indexů pro deflaci výstupů se považuje za metodu C. Objemové metody (jako je měření objemu stavebních prací v metrech krychlových nebo počet vystavených stavebních povolení) se rovněž považují za metody C. Existuje řada možných metod pro stanovení výstupních cenových indexů, vedoucích k metodám A nebo B: jiné než pozemní stavby: - metoda "skutečných cen" používá údaje o reálných projektech provedených během sledovaného období nebo nabídkové cenové indexy odpovídající příslušnému časovému období a může se považovat za metodu A,k pokud stavby, jejichž cena se stanovila v různých obdobích, jsou přímo srovnatelné nebo pokud jsou ceny vhodným způsobem kvalitativně očištěné, existují-li změny v porovnávaných stavbách. Tato metoda není vhodná, pokud jde skutečně o ojedinělé projekty, - metoda "stanovení modelových cen", pokud jsou splněny podmínky části 2 této přílohy, - "hédonická" metoda, která se pokouší definovat kvalitu stavby podle jejích charakteristik, kterou zpětně porovnává s cenou, se může považovat za metodu B. Inženýrské stavitelství: Tyto projekty jsou obecně velké a ojedinělé. Zásady stanovené v části 3.1 této přílohy o tvorbě cen ojedinělých produktů platí také v tomto případě, zejména členění projektů na řadu lépe měřitelných komponentů. Zjišťování podrobných cen v rámci administrativní kontroly veřejných stavebních smluv lze považovat za metodu B, jsou-li údaje reprezentativní. Opravy a údržba: Metoda B spočívá v získání dat hodinových sazeb nebo cenových kvót pro "modelové činnosti" a v jejich použití jako cenových ukazatelů. 3.4 CPA 64 - Spojové služby 3.4.1 Poštovní a kurýrní služby Používání vhodných a reprezentativních indexů ICP, zohledňujících kvalitativní změny, by představovalo metodu A. Indexy ICP se pokládají za vhodné a reprezentativní pouze pokud pokrývají celou paletu poskytovaných služeb a zohledňují všechny cenové slevy. Indexy ICP, které nepokrývají celou paletu služeb nebo nezohledňují kvalitativní změny, by představovaly metodu B. Indexy jednotkové hodnoty u skutečně homogenních produktů by byly rovněž metodou B. Metody objemových ukazatelů založené na podrobných ukazatelích mnoha druhů poskytovaných služeb, například počet dopisů/balíků roztříděných podle různé hodnoty poštovného, představují metody B. Použití podrobných indexů spotřebitelských cen (ISC) k deflaci výstupu jiného než spotřebovaného v domácnosti může být metodou B, pokud je zřejmé, že vývoj cen se podobá vývoji cen pro domácnosti a podniky. Použití podrobných ISP pro podnikové nákupy, kde je známo, že podnik dostává slevy nebo nakupuje odlišný sortiment produktů než domácnosti, by představovalo metodu C. 3.4.2 Telekomunikační služby Deflace výstupu podle kvalitativně očištěných ICP by byla metodou A. Použití ICP, kde jejich krytí přesně neodpovídá produktům nebo kde nedochází ke kvalitativnímu očišťování, představuje metodu B. Index jednotkové hodnoty u produktů, které jsou zcela homogenní, by představoval rovněž metodu B. Použití objemových ukazatelů, které odrážejí úplnou paletu výstupů, představuje metodu B. Použití podrobných ISP pro deflaci výstupů jiného zboží než spotřebovaného v domácnostech může být metodou B, pokud je zřejmé, že vývoj cen je podobný pro domácnosti i podniky. Používání podrobných ISP pro nákupy podniků, pokud je známo, že podniky dostávají slevy nebo nakupují odlišnou paletu produktů než domácnosti, by představovalo metodu C. 3.5 CPA 65 - Finanční zprostředkovatelské služby kromě pojišťovnictví a penzijního financování 3.5.1 Nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM). Protože z čistě teoretického hlediska neexistuje přímo pozorovatelná cena nebo množství, které skutečně reprezentuje výstup FISIM, zdá se, že je v současnosti nemožné identifikovat vhodnou metodu A pro FISIM. Proto metody pro měření FISIM ve stálých cenách se musí zakládat na dohodě, stejně tak jako metody pro měření FISIM v běžných cenách. Proto pro deflaci FISIM existují v podstatě dva přístupy (kromě metod vstupu), z nichž oba se považují za metody B. První metodou je výpočet podrobných ukazatelů výstupu. Ukazatele výstupu musí pokrývat aktivity vytvářející FISIM. Příklady možných ukazatelů jsou počty bankovních účtů, počty a hodnota úvěrů a vkladů, počty zpracovaných šeků atd., ovšem existují důležité rozdíly mezi podnikatelským a spotřebitelským trhem, které se musí odrazit v různých ukazatelích výstupu pro oba trhy. Hodnota FISIM se musí rozčlenit podle různých aktivit, aby bylo možné vypočítat váhy pro agregování ukazatelů výstupu. Druhou metodou je použití úrokového rozpětí základního období úvěrů a vkladů na stavy přehodnocených úvěrů a vkladů (prostřednictvím všeobecného cenového indexu, např. nepřímého cenového deflátoru domácí konečné poptávky) na ceny základního období, jak popisuje nařízení Rady (ES) č. 448/98 [1]. Tato metoda nebere v úvahu změny kvality poskytnuté aktuální služby. Je nezbytné provést deflaci zásob úvěrů a vkladů podle všeobecného cenového indexu, aby se odstranil vliv cenových změn na zásobu. Cenové indexy považované za přijatelné pro tento účel jsou v pořadí podle vhodnosti: deflátor HDP, deflátor domácí konečné poptávky a souhrnný ISP. 3.5.2 Finanční zprostředkování kromě FISIM Když existují zvláštní ceny pro všechny účtované služby používající jako deflátor kvalitativně očištěný cenový index výstupu reprezentativního souboru těchto služeb, jde o metodu A. Aby byly považovány za reprezentativní, cenové indexy musí pokrývat větší část celého rozsahu účtovaných služeb. Tam, kde jsou aktivity vysoce heterogenní (například malé banky, obchodní banky a spořitelny jednají velmi rozdílně), musí se pro ně vybírat řada služeb pro každou část trhu, aby se považovaly za reprezentativní. Bez zohlednění těchto rozdílů jde o metodu B. Cena souboru produktů se může zahrnout tehdy, pokud obsahují podobné služby na celém trhu. Pokud tomu tak není, pak pro porovnání ceny těchto souborů jsou vhodné hédonická metoda nebo metoda stanovení modelových cen. Použití podrobných objemových ukazatelů, které odrážejí přiměřeně produkci, by představovalo metodu B. U poplatků ad valorem je možné konstruovat cenové indexy, které odrážejí jak změny v účtované procentní sazbě, tak i změny v hodnotě aktiv, která jsou jejich základem (zásoba nebo tok), na které se tato procentní sazba používá. To představuje metodu A. Použití objemových ukazatelů, které přiměřeně odrážejí výstup, by představovalo metodu B. Příklady vhodných objemových ukazatelů pro různé produkty jsou: - pro převod prostředků (platby atd.) představuje metodu B počet převodů nebo objemový ukazatel založený na převedených částkách; - u peněžních prostředků je vhodným objemovým ukazatelem užívání částek řízených a regulovaných všeobecným cenovým indexem (jak je popsáno v části 3.5.1). U finančního leasingu může leasingová cena směšovat servisní poplatky a FISIM. Je-li možné oddělit servisní poplatek od FISIM, lze používat vhodné cenové indexy pro deflaci prvku servisního poplatku tak, aby šlo o metodu A. Používání indexů cen produkce pro deflaci výstupu leasingu jako celku by se však považovalo za metodu C, protože nedokáže vhodně měřit výstup FISIM. Hodnota nesplacených úvěrů s provedenou deflací všeobecným cenovým indexem (jak je popsán v části 3.5.1) by byla vhodným objemovým ukazatelem pro metodu B. Změna kvality se zde vztahuje na metodu poskytnuté finanční leasingové služby, a nikoli na zlepšení kvality aktiva, které je základem. Ukazatele výstupních cen nebo objemu, které odrážejí malý omezený rozsah finančních produktů nebo služeb, metody vstupů nebo používání všeobecného cenového indexu, představují metody C. 3.6 CPA 66 - Pojišťovnictví a penzijní financování kromě povinného sociálního zabezpečení Zdá se nemožné zavádět koncepci provádění deflace výstupu pojišťovací služby na základě statistiky výstupních cen. Hlavním důvodem je, že neexistuje přímo pozorovatelná cena nebo množství, které je opravdovým představitelem výstupu. Proto se metoda A nepovažuje za možnou. Metoda objemového ukazatele, která používá podrobné ukazatele, jako je získávání a správa pojistek a správa vzniklých nároků, představuje metodu B. Tato metoda (někdy známá jako metoda přímé služby) vyžaduje ukazatele na velmi podrobné úrovni, které berou v úvahu změny v nabídce produktů. Používání rezerv upravených o pojistné nároky deflované všeobecným indexem cen (jak je popsáno v části 3.5.2) je rovněž metodou B. U neživotního pojištění představuje počet pojistek podle produktu (domácnost, motorové vozidlo, ručení třetí strany atd.) a druhu kupujícího také vhodný objemový ukazatel pro neživotní pojištění a představuje metodu B. Pro životní pojištění a penzijní fondy jsou tyto metody metodami C. 3.7 CPA 67 - Pomocné služby související s finančním zprostředkováním V případě pevných poplatků a pokud existují zvláštní ceny pro účtované služby, představuje metodu A namísto běžných cen redukovaný ICP, pokud se zohledňují kvalitativní změny, nebo metodou B, pokud se kvalitativní změny nezohledňují. U služeb placených prostřednictvím poplatků ad valorem představuje použití objemových ukazatelů metodu B. Tyto objemové ukazatele mohou obsahovat řadu transakcí členěných podle hodnotových velikostních tříd nebo redukovaných transakčních částek. Použití objemových ukazatelů založených na počtu pojistek podle druhu nebo podle redukovaného hrubého pojistného, spolu s deflací prostřednictvím cenového indexu hrubého pojistného, představuje pro pomocné pojistné činnosti metodu B. 3.8 CPA 70 - Služby v oblasti nemovitostí Pokud je u služeb na základě honoráře, vybírán honorář jako procentní podíl ceny nemovitosti, kombinoval by vhodný cenový index změnu v procentní sazbě a změnu v ceně domu. To by představovalo metodu A. Místo sledování skutečných cen by realitní agent mohl být požádán, aby kótoval cenu prodejů, např. standardního bytu. Použití takové modelové ceny by také mohlo představovat metodu B za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v části 2 této přílohy. Náhradní metody (metody B) by mohlo představovat použití cenového indexu investic do nových obydlí nebo indexu založeného na hodnotách nemovitosti (ceny domů). Méně dobré, ale stále představující metody B, je používání počtu prodaných domů nebo počtu notářských transakcí, pokud jsou rozepsány podle druhu domů (například podle velikosti). V části týkající se pronájmu bytových staveb je obvykle k dispozici údaje o ISP, takže půjde o metodu A. Pro pronajímání nebytových budov, použití ICP na základě například nájmů za m2 kancelářské plochy představuje metodu A, pokud jsou k dispozici dostatečně podrobné údaje o různých typech budov a jejich kvalitě. Použití objemových ukazatelů týkajících výše zásob bytových nebo nebytových nemovitostí by mohlo být alternativně metodou B. V takovém případě by mohlo být nezbytné očištění o změny v poměru pronajatých bytů/vlastníkem obývaných bytů. Používání ISP pro bytové budovy namísto cenových změn nebytových budov představuje metodu C, pokud se nedá prokázat, že základní předpoklad je realistický. 3.9 CPA 71 - Pronájem strojů a přístrojů bez obsluhy, pronájem výrobků pro osobní spotřebu a převážně pro domácnost Metodou B pro tyto služby by bylo zjištění skutečných cen pronájmu. U služeb poskytovaných na základě smlouvy je nezbytné kontrolovat změny kvality v čase. Mělo by se uvést, že změny v kvalitě pronajatých položek (tj. nejen služba pronájmu) by se rovněž měly odrazit v objemu služeb pronájmu. U ojedinělých služeb by použití modelových cen vyhovujících kritériím uvedeným v části 2 této přílohy bylo také metodou A. Pokud se týká služeb poskytovaných pouze domácnostem, bude často k dispozici informace o ISP, a v takovém případě bude použití indexů ISP upravených podle základních cen bude metodou B pro deflaci výstupu. Pokud se služby poskytují jak podnikům, tak i soukromým domácnostem, bude použití ISP pro deflaci výstupu představovat metodu B. Neexistují-li žádné zjistitelné ceny služby pronájmu, může se cenový index pronajímaného produktu považovat za metodu B. 3.10 CPA 72 - Služby v oblasti výpočetní techniky U balíků programového vybavení počítačů představuje metodu A provedení deflace příslušným ICP. Klíčový význam má vhodný postup kvalitativního očišťování (např. hédonický). Méně vhodné ICP představují metodu B. Rovněž použití amerického indexu pro balíky programového vybavení počítačů, očištěné o vliv směnného kurzu nebo různé všeobecné cenové změny, představuje metodu B. Je však třeba se postarat o to, aby se promítla odlišná doba vydání nového programového vybavení počítačů v USA a Evropě. Použití ISP pro balíky programového vybavení počítačů je pro deflaci výstupu metodou C. U zakázkových služeb (poradenské služby v oblasti technického a programového vybavení počítačů) lze přezkoumat přístup na základě zjišťování reprezentativních cen (viz část 2), který má potenciál představovat metodu A. Jinou metodou B by mohl být přístup založený na stanovení modelových cen, pokud jsou splněny podmínky části 2. Výsledek přístupu stanovení modelových cen by se také mohl používat jako náhradní údaj pro cenu programového vybavení produkovaného na vlastní účet (metoda B), pokud lze prokázat, že vlastní produkované programové vybavení by rovněž mohlo být produkováno externí společností. Za služby pronajímání programů na denním základě by mohla účtovaná cena sloužit jako metoda B. Z hlediska rozdílů v rychlosti změn kvality je používání indexu pro technické vybavení k deflaci programového vybavení metodou C. 3.11 CPA 73 - Výzkum a vývoj Metoda A pro výzkum a vývoj (VaV)neexistuje. Smysl nemá ani shromažďování skutečných výstupních cen, například z výzkumných ústavů, ani stanovení "modelových cen", protože není možné smysluplně stanovit cenu stejného výstupu VaV ve dvou po sobě následujících obdobích. Pro tržní výstup představují hodinové sazby nebo hodinové honoráře (viz část 2) metodu B. Netržní část VaV spadá pod poskytování kolektivních služeb (viz ESA 95 odst. 3. 85). Viz odstavec 3.13 CPA 74, kde je definice metod A, B a C pro kolektivní služby. 3.12 CPA 74 - Ostatní podnikatelské služby 3.12.1 CPA 74.11 - Právní služby Pro standardní druhy služeb, které se většinou provádějí pro domácnosti, jako je navrhování smluv o koupi domu, závětí, manželských smluv atd. ("notářské" služby), často existují pevné sazby, obsažené ISP. Index, který sleduje tyto sazby, se může považovat za metodu A. Dále pro tyto standardní služby představují ukazatele objemů (počet navržených smluv atd.) metodu B, pokud se zjistí, že metoda tyto ukazatele upravuje z hlediska kvalitativních změn. Část výstupu právních služeb se týká nákladů na budovy a je součástí převodních nákladů na nákup nemovitosti. To znamená, že cena nebo objemový index týkající se těchto budov by mohly sloužit jako zástupce za cenu nebo objem právních služeb. Pokud se účtuje pevný honorář, je postačující sledovat změny tohoto poplatku v čase. Pokud je honorář procentní sazbou z ceny budovy, mohl by cenový index být kombinací změn procentních sazeb a změn ceny budovy. V obou případech půjde o metodu B, protože kvalitativní změny se obtížně zachycují. U podnikatelských služeb na tomto trhu existují dva základní cenové mechanismy: právníky lze najmout za hodinovou sazbu nebo za pevnou odměnu na základě smlouvy. U prvních přístupů mohou hodinové sazby nebo hodinové honoráře sloužit jako metoda B. U druhého cenového mechanismu (služby za pevnou odměnu na základě smlouvy) by metodou B bylo přesně sledovat ceny smluv, například zjišťování reprezentativních cen (viz část 2 této přílohy), pokud by druhy smlouvy byly homogenní. Přístup stanovení modelových cen by rovněž mohl dobře fungovat a byl by metodou B, pokud by byla splněna kritéria části 2 této přílohy. 3.12.2 CPA 74.12 - Účetnictví a audit, daňové poradenství Metodou A pro služby účetnictví a auditu by byl výpočet deflátorů na základě smluvních cenách pro řadu nejdůležitějších služeb, poskytovaných podle smlouvy účetními a auditory, například používání přístupu zjišťování reprezentativních cen (viz část 2 této přílohy). Bylo by nezbytné pravidelně sledovat oceňované služby, aby se zajistilo, že vnější vlivy, jako jsou změny v účetních normách nebo změny v účetních požadavcích podle legislativy (například pro daňová přiznání) nebudou mít za následek významné změny při měření produkce nebo změn kvality produkce. Metodu A je také možno získat pomocí přístupu stanovení modelových cen. Použití kvantitativního ukazatele, jako je počet vyplněných daňových přiznání (roztříděných do širokých kategorií), by představovalo metodu B v části odvětví. Použití hodinových sazeb nebo hodinových honorářů by představovalo metodu B, protože by to vynechalo některé změny produktivity. 3.12.3 CPA 74.14 - Poradenské a s tím spojené služby Metodou A pro tyto služby by bylo zjišťování skutečných smluvních cen. Bude nezbytné mít pod kontrolou změny kvality smluv v průběhu doby. Stanovení modelových cen by bylo alternativou ke zjišťování skutečných cen a metoda by rovněž byla metodou A, pokud uspokojuje kritéria stanovená části 2 této přílohy. Pro služby prováděné na základě poplatku za hodinu, je možné považovat hodinové sazby nebo honoráře za metodu B. Použití indexu skutečné výstupní ceny jako zástupce buď pro právní služby nebo účetní evidenci, účetnictví, kontrolu a aktivity daňového poradenství by bylo — v důsledku společné ceny determinantů pro tyto různé služby - metodou B. 3.12.4 CPA 74.15 - Služby v oblasti řízení holdingových společností V důsledku zvláštnosti této kategorie služeb neexistuje metoda A. Jako výjimka z obecného pravidla spočívá metoda B v použití podrobných údajů o vstupu, popsaném pro kolektivní služby v části 3.13 této přílohy. 3.12.5 CPA 74.2 - Služby architektů, inženýrské služby a integrované inženýrské služby, územní plánování a s ním spojené technické poradenství Modelové ceny představují metodu B, pokud jsou splněny podmínky části 2 této přílohy. Používání hodinových sazeb nebo hodinových honorářů se může považovat za metodu B. U geologického průzkumu je možností použít objemové měřítko, například počet provedených zkušebních vrtů nebo velikost plochy podrobené hodnocení, třebaže by to bylo třeba rozložit podle druhu nerostu a podle metod průzkumu tak, aby to bylo možné považovat za metodu B. 3.12.6 CPA 74.4 - Reklamní služby Reklamní služby se skládají ze dvou odlišných a významných služeb. Z obecného hlediska jde o "umístění", prodej reklamní plochy bez ohledu na média, a "tvorbu" vylučující přidružené náklady jako je výroba filmů nebo fotografické služby. Metodou A pro "umístění" je zjistit skutečné smluvní ceny, používat kódy jako je cena za vteřinu v televizní reklamě, cena půlstránkového novinového inzerátu, cena čtverečního metru plochy plakátovací plochy nebo cena "tlačítka" na webové stránce. Je důležité, aby byl počet lidí, kteří viděli inzerát, zohledněn jako kvalitativní ukazatel. Kromě toho by se přinejmenším měl podniknout pokus o přizpůsobení, pokud jde o časová období s různou sledovaností. Modelové ceny by rovněž představovaly metodu B, pokud by byly splněny podmínky části 2. Kvantitativní měření by bylo možné také použít, avšak aby je bylo možné považovat za metodu A, bylo by je nutno doplnit kvalitativními změnami na velmi podrobně členěné a reprezentativní úrovni. Pro "tvorbu" by smluvní ceny představovaly metodu A, nicméně při výkladu zjištěných cen bylo by třeba dát pozor, aby nezahrnovaly výrobní náklady. Také použití modelových cen by mohlo představovat metodu A, pokud by to odpovídalo kritériím uvedeným v části 2 této přílohy. Hodinové sazby nebo hodinové honoráře by byly metodami B. 3.12.7 CPA 74.5 - Personální agentury Pokud je zaměstnanec placen personální agenturou, metody založené na indexech mzdových sazeb pro dále pronajímaný personál představují metody B. Metoda A by zahrnovala úpravy s ohledem na produktivitu a kvalitu a také by odrážela administrativní náklady účtované personální agenturou. V tomto rozsahu by smluvní ceny zahrnující kvóty konkrétních druhů pracovníků, představovaly metody A, pokud by se náležitě zohlednily kvalitativní změny. Modelové ceny by také mohly představovat metodu A, pokud by byla splněna kritéria stanovená v části 2 této přílohy. Pokud se použije procentní sazba z platu, uplatní se výše uvedené metody a klasifikace s výjimkou případu, kdy by toto mělo být kombinováno s informacemi o procentuálních honorářích. Pokud nejsou k dispozici žádné údaje o těchto procentních sazbách, mohlo by přicházet v úvahu použití indexů mzdových sazeb jako metody B. 3.12.8 CPA 74.6 - Pátrací a bezpečnostní služby Metodu A by přestavovalo zjišťování skutečných smluvních cen. Služby poskytované podle těchto smluv by bylo nutno podrobně sledovat, aby se v případě nezbytnosti stanovily kvalitativní změny. Použití modelových cen by představovalo metodu B, pokud by byly splněny podmínky části 2 této přílohy. V případě služeb poskytovaných na základě hodinové sazby, by metodu B mohly představovat hodinové sazby nebo hodinové honoráře. Užitečnými objemovými ukazateli pro bezpečnostní služby by mohly být normohodiny použité při střežení a zabezpečování a počet případů nebo zákazníků vykázaných soukromými zprostředkovateli pátracích a bezpečnostních služeb. Pokud by toto bylo vyhovující, mohly by tyto objemové ukazatele představovat metodu B. 3.12.9 CPA 74.7 - Průmyslové čisticí služby a všeobecný úklid Pro služby pro domácnost jako je mytí oken a čištění komínů by informace o spotřebitelských cenách mohly představovat metodu A pro spotřebu domácností a metodu B pro mezispotřebu. U úklidových služeb by se mohla používat uklizená plocha kanceláří (v m2) nebo podobné ukazatele. Pokud takové údaje nejsou k dispozici, je možné vycházet z toho, že množství prováděných úklidových prací je přímo úměrné k celkové ploše kanceláří, nebo je možné vycházet z podobných předpokladů. 3.12.10 Zbývající služby v oddílu 74 klasifikace CPA Pro služby uvedené v oddílu 74 klasifikace CPA neuvedené výslovně v položkách 3.12.1 až 3.12. 9 je možné odvodit rozdělení na metody A, B a C od obecných kritérií příslušných metod uvedených v rozhodnutí 98/715/ES. Metody založené na skutečných (smluvních) cenách nebo modelových cenách (za předpokladu splnění podmínek části 2 této přílohy) představují obecně metody A. Pokud se služby poskytují na hodinovém základě, mohou představovat metodu B hodinové sazby nebo hodinové honoráře. Objemové ukazatele, které jsou reprezentativní pro poskytování služeb, mohou také představovat metodu B. Metody vstupu představují metodu C. 3.13 CPA 75 - Služby veřejné správy, obrany a povinného sociálního zabezpečení Individuální služby U individuálních služeb platí, že kritéria pro metodu A nebo B splňují pouze metody výstupu. Metody vstupu představují metodu C. Metoda ukazatele výstupu představuje metodu A, pokud ukazatele splňují tato kritéria: - měly by se týkat všech služeb poskytnutých poskytovatelem služeb externím uživatelům a zahrnovat jenom je; činnosti představující výhradně vedlejší činnosti k hlavní produkci služeb by se neměly zohlednit; - měly by se vážit podle nákladů každého druhu výstupu v základním roce; - měly by se definovat co možná nejpodrobněji; - měly by se kvalitativně očišťovat. Pokud nejsou kritéria plně splněna, například pokud by bylo možné zlepšit úroveň podrobnosti nebo pokud se není v úvahu kvalitativní změna, metoda se stává metodou B. Pokud metoda objemového ukazatele reálně neměří výkon, ale spíše vstup, aktivitu nebo výstup (pokud nelze výstup považovat za kvalitativně očištěný výkon) a/nebo není-li pokrytí výkonu reprezentativní, představuje tato metoda metodu C. Kolektivní služby Většina služeb v rámci CPA 75 jsou kolektivní služby. U kolektivních služeb odpovídá klasifikace zhruba klasifikaci individuálních služeb, se dvěma důležitými výjimkami existujícími v důsledku obtížnosti definování produkce kolektivních služeb: - metody vstupu představují u kolektivních služeb metodu B; - použití objemových ukazatelů činnosti představuje metodu B. Použití souhrnného objemového ukazatele vstupu není metodou B: pokud se používají metody vstupu, měl by se zohledňovat objem každého vstupu odděleně a v úvahu by se měly brát kvalitativní změny výstupů, zejména mzdy zaměstnanců. Neměly by se provádět žádné další úpravy souhrnu objemu kvalitativně očištěných vstupů, pokud jde o produktivitu a kvalitu. 3.14 CPA 80 - Vzdělávací služby Metoda A nebo B by měla splňovat tato obecná kritéria: - úplné nebo téměř úplné pokrytí, - stratifikace minimálně do těchto kategorií - předškolní, primární, sekundární a postsekundární (všeobecné/odborné), terciární (vysokoškolské/jiné) a jiné vzdělávání. V oblasti terciárního vzdělávání by měla existovat stratifikace podle studijních směrů např. odlišování vědeckých a lékařských směrů od směrů společenskovědních. Tržní služby - metoda A spočívá v deflaci výstupu jednotlivých druhů služeb v oblasti výchovy a vzdělávání vhodnými ICP. Cenové indexy by měly brát v úvahu kvalitu poskytované služby a mělo by se zabezpečit používání základních cen (tzn. včetně všech subvencí na produkty). Metodou B je používání vhodných ISP zohledňujících ocenění v základních cenách a odrážejících kvalitu poskytované služby. Pokud tyto metody nejsou pro tržní služby k dispozici, jsou použitelné také metody ukazatele výstupu A a B popsané dále pro netržní služby. Metoda založená na vstupu by byla naopak považována za metodu C. Netržní služby - pokud nejsou k dispozici ceny, jedinou metodu A pro netržní výstup představuje používání "počtu vyučovacích hodin na jednoho žáka", přiměřeně očištěný o vliv kvality a stratifikovaný tak, jak bylo uvedeno výše. Metoda B spočívá v používání vyučovací hodiny na jednoho žáka v požadované úrovni podrobnosti bez kvalitativního očišťování. Použití počtu žáků jako zástupného ukazatele ze počet vyučovacích hodin na jednoho žáka je u těchto metod přijatelné, pokud je možné prokázat, že počet hodin, které žáci tráví při výuce, je dostatečně stabilní. Toto je vhodné pro terciární vzdělávání a dálkové studium. Metody založené na vstupu představují metodu C, stejně jako metody nepoužívající minimální stratifikaci nebo nepokrývající úplně celé odvětví. Použití počtu učitelských hodin by rovněž představovalo metodu C. 3.15 CPA 85 - Zdravotnictví, veterinářství a sociální služby 3.15.1 CPA 85.11 - Ústavní zdravotní péče Tržní produkce Deflace tržní produkce nemocnic vhodným ICP představuje metodu A. Používání ISP také představuje metodu B, pokud se ceny zaznamenají hrubé (včetně náhrad) a index se přepočítá na základní ceny (pokud existují subvence na produkty). Pokud se ceny zaznamenávají čisté (po odečtení náhrad), použití ISP představuje metodu C. Použití méně vhodného ICP představuje metodu B. Metody ukazatele výstupu, které jsou zařazeny dále jako metody A nebo B, se vztahují také na tržní produkci. Netržní produkce Je třeba rozlišovat mezi různými druhy nemocničních služeb v rámci třídy 85.11 klasifikace CPA, aby se zohlednila měnící se složitost různých tříd služeb. Ve všech případech metody vstupu představují metodu C. a) Služby pro hospitalizované pacienty ve všeobecných a specializovaných nemocnicích Použití plně kvalitativně očištěných objemových ukazatelů založených na klasifikaci DRG (Diagnosis Related Groups - diagnosticky příbuzné skupiny, představuje metodu A. Pokud jsou pokryty pouze změny v členění ošetření podle DRG, jsou splněny požadavky na metodu B. Metody používající pro klasifikaci propouštěných osob Mezinárodní statistickou klasifikaci nemocí (MKN) mohou také představovat metodu B, pokud se používá velmi podrobná úroveň a příslušné vážení nákladů. Použití ukazatelů hrubého výstupu jako např. jednoduché číslo propouštěných osob je klasifikováno jako metoda C. b) Poskytování ústavních psychiatrických služeb Také v tomto případě představují podrobné ukazatele na základě DRG s plným kvalitativním očišťováním a vhodnou vážností nákladů metodu A. Ukazatele založené na DRG jen s částečným kvalitativním očišťováním představují metodu B. Poněkud slabší metodou, avšak stále považovanou za metodu B, je počet dní nemocničního pobytu (hospitalizace) v členění podle úrovně péče vážené společně s použitím reprezentativních informací o nákladech. Metody výstupu, které nerozlišují úrovně péče, představují metodu C. c) Rehabilitační ústavní služby v rehabilitačních střediscích/nemocnicích Metody založeno na DRG představují metodu jsou metodu A. Pokud jsou kvalitativní změny zachyceny jen částečně, zařazují se metody ukazatele výstupu založené na DRG jako metoda B. Totéž platí, pokud se používá počet pobytových dní členěný podle úrovní péče. Když se dá prokázat, že různé rehabilitační služby jsou relativně homogenní, lze jako metodu B přijmout jednoduchý počet pobytových dní. d) Pečovatelské služby (pod lékařským dohledem) Pobytové dny kvalitativně očištěné podle úrovně péče jsou doporučenou metodou A. Různé úrovně péče lze vykazovat přímo systematickým používáním klasifikací nebo nepřímo seskupením institucí, které poskytují stejnou úroveň péče. Pobytové dny rozčleněné podle úrovně péče splňují požadavky metody B. V případech, že existuje relativní homogenita služeb, je možno přijmout jednoduchý počet pobytových dní jako metodu B. 3.15.2 CPA 85.12 - Ambulantní zdravotní péče (kromě zubní) Tržní produkce Použití ICP představuje metodu A. Použití ISP je rovněž metodou A, pokud se ceny zaznamenávají hrubé, včetně náhrad. ISP zachycující čisté ceny (po odečtní náhrad), představují metodu C. Všechny dále uvedené metody pro netržní produkci klasifikované jako A nebo B jsou rovněž vhodné. Netržní produkce Hlavní rozdíl existuje mezi službami praktických lékařů na straně jedné a službami odborných lékařů na druhé straně. a) Služby praktických lékařů Metodou A je kvalitativně očištěný počet konzultací podle druhu ošetření. V případě náhradních vah nebo pouze částečného kvalitativního očištění je počet konzultací podle druhu ošetření metodou B. Jednoduchý počet konzultací může být také uznáván jako metoda B, pokud jsou různé druhy ošetření dostatečně homogenní s ohledem na potřebu zdrojů (podobné váhy nákladů). b) Služby odborných lékařů Počet prvních návštěv rozložený podle druhu odborného lékaře a druhu ošetření, kvalitativně očištěný a vážený příslušnými vahami nákladů, představuje metodu A. Stejný ukazatel bez kvalitativního očišťování by představoval metodu B. Pokud rozlišení podle druhu ošetření nelze provést, není počet prvních návštěv vhodným ukazatelem. Za těchto podmínek se považuje celkový počet návštěv za metodu B. Rozlišení mezi odbornými lékaři je pro metodu B nepostradatelné. 3.15.3 CPA 85.13 - Zubní péče Většina služeb zubní péče jsou tržní služby. Metoda A spočívá v použití ISP upraveného podle základních cen a zohledňujícího kvalitativní změny. Ceny se musí zaznamenávat hrubé, včetně náhrad, a ISP se musí kalkulovat na dostatečně podrobné úrovni. Pokud se ceny zaznamenávají čisté, bez náhrad, pak použití ISP představuje metodu C. Metoda výstupního ukazatele, která splňuje požadavky metody A, je kvalitativně očištěný počet ošetření podle druhu ošetření. Tak jako v případě odborných lékařů je možné vycházet z toho, že počet prvních návštěv představuje ukazatel počtu celkových ošetření. Počet prvních návštěv podle druhu ošetření (bez očištění o kvalitativních změny) představuje metodu B. Pokud nelze provést rozlišení podle druhu ošetření, není smysluplné zohledňovat pouze první návštěvy. Za těchto podmínek se za metodu B považuje celkový počet konzultací (návštěv). 3.15.4 CPA 85.14 - Jiné služby týkající se lidského zdraví a CPA 85.15 - Veterinární služby Téměř všechny tyto služby se poskytují jako tržní služby tak, že doporučeným přístupem je použití vhodné složky ISP. Pokud se provádí přepočet na základní ceny, jde o metodu A, v opačném případě jde o metodu B. 3.15.5 CPA 85.31 - Ústavní sociální péče U tržního výstupu představuje deflace příslušnou složkou ISP (s přepočtem na základní ceny) metodu A. Počet pobytových dní podle druhu instituce a plně upravených podle kvalitativních změn rovněž odpovídá požadavkům na metodu A. Pokud se neprovedlo kvalitativní očišťování, jedná se o metodu B. Počet pobytových dní může být rovněž klasifikován jako metoda B. 3.15.6 CPA 85.32 - Ostatní sociální péče Pokud se jedná o tržní služby, představuje použití příslušné složky ISP přepočtené na základní ceny metodu A. Bez této úpravy hodnocení ISP jde o metodu B. Počet příjemců pečovatelských služeb podle úrovně péče představuje metodu A u netržního výstupu. Používání celkového počtu příjemců pečovatelských služeb se považuje za metodu B. 3.16 CPA 90 - Služby týkající se kanalizací a odvozu odpadu, sanitární a podobné služby Metody A zahrnují použití vhodných ICP, pokud jsou k dispozici, a objemových ukazatelů výstupu (jako např. množství sebraného odpadu v tunách) očištěné o některé kvalitativní ukazatele služeb, jako je pravidelnost sběru a zacházení se zvláštním odpadem (např. jedovatý odpad). Metody B zahrnují použití podrobných ISP pro spotřebu domácností i podniků (pokud je vývoj cen služeb podniků prokazatelně podobný jako v oblasti služeb pro domácnosti). Pro netržní služby by se používání objemových ukazatelů výstupu mohlo považovat za metodu B, pokud by tyto ukazatele zajišťovaly dobré pokrytí a byly dostatečně podrobné. 3.17 CPA 91 - Služby odborových, profesních a podobných organizací j.n. Metoda A zde spočívá ve zjišťování podrobných informací o službách skutečně poskytnutých členům, v podrobném členění a s vážením podle nákladů na poskytování služeb. Například profesionální organizace poskytující členům právní porady, konference, vyšetřovací a akreditační služby by poskytovala údaje o každé z těchto aktivit nebo náboženská organizace by poskytovala údaje o počtu návštěvníků bohoslužeb nebo počtu konaných bohoslužeb. Metoda B představuje počet členů jako náhradní ukazatel pro výstup, avšak musí se zachytit různé druhy členství, pokud poskytují odlišný nárok na poskytnutí služeb, a musí být pevně určeno, že průměrné využívání služeb členy se z roku na rok podstatně nemění. 3.18 CPA 92 - Rekreační, kulturní a sportovní služby Služby poskytované divákům Metodou A pro služby poskytované čistě domácnostem je používání řady podrobných ukazatelů ISP upravených na základní ceny jako deflátorů hodnoty prodaných vstupenek. Metoda by musela brát v úvahu vstupenky se slevou a jiné ukazatele, které značně ovlivňují kvalitu (např. bezplatné programy nebo telefonická rezervace). Metody B zde spočívají v použití ukazatelů ISP pro služby poskytované také podnikatelům (pokud lze prokázat, že je to důvodný předpoklad) nebo v použití jako objemového ukazatele počtu prodaných vstupenek členěných podle druhu místa a představení. Pokud údaje o vstupenkách nejsou k dispozici, může metodu B představovat počet představení. Služby knihoven a archivů Metodou A pro služby knihoven a archivů je kombinování výstupních údajů o výpůjčkách (členěných podle větších kategorií) s údaji o návštěvách, očištěné o kvalitativní faktory jako např. rozsah disponibilního referenčního materiálu. Této kombinace se nejlépe dosáhne prostřednictvím vážených nákladů. Všechny poskytované tržní služby musí být měřeny hodnotou prodeje deflovanou příslušným cenovým indexem. Metodou B pro knihovny a archivy je použití údajů o výpůjčkách (členěných podle větších kategorií) jako ukazatele celkového výstupu knihovny a archivu. Služby heren, kasin a sázkových kanceláří Metodou A pro služby heren, kasin a sázkových kanceláří je přímá deflace údajů o poplatcích za službu cenovým indexem těchto služeb s případným očištěním o kvalitativní změny. Metodou B je pro služby sázkových kanceláří počet podaných sázek jako objemový ukazatel. Každý druh sázkové kanceláře (po telefonu, přes internet, stacionární kancelář) by se měl odlišit a (v ideálním případě) by se rovněž měly rozlišit i různé druhy her vážené v poměru k celkové částce sázek za základní období. Metodou B je pro kasina použití údajů o počtu návštěvníků. Produkce a zpracování filmů, rozhlasové a televizní služby Metodu B představuje pro film a programovou produkci televize/rozhlasu zjištění cen pro určité modelové produkty (např. půlhodinové televizní komedie domácí produkce, hodinový dokumentární pořad v rozhlase) nebo použití kvantitativních údajů o rozhlasových a televizních programech, členěných podle nejdůležitějších programových kategorií a vážených podle podílu na hodnotě celkového programu. Služby zpravodajských tiskových kanceláří a agentur Metodou A je zde zjišťování modelových cen na základě předplatného na služby zpravodajství. Metoda modelových cen by měla být v souladu s obecnými zásadami uvedenými v části 2 této přílohy. Metodou B pro tiskové kanceláře a agentury, jakož i pro novináře na volné noze, je používání kvantitativních a kvalitativních ukazatelů, používaných samotnými podniky pro měření výkonu, pokud jsou v celém odvětví takové ukazatele vhodné a jejich se od jednoho období k dalšímu nemění. Služby související s provozem sportovních areálů a stadionů Metody A zde spočívají v používání podrobných údajů indexů ISP přepočítaných na základní ceny nebo používání počtu prodaných vstupenek členěných podle druhu vstupenky a - pokud je to možné - podle sportovních aktivit. Určité úpravy by se měly provést s ohledem na kvalitu zařízení, a platící diváci by se měli vykazovat odděleně od aktivních účastníků. Metoda B představuje používání počtu prodaných vstupenek, které nejsou dostatečně podrobně rozčleněny tak, aby odrážely různé druhy služeb, nebo používání podrobných údajů ukazatelů ISP, které nejsou pro akce plně reprezentativní. 3.19 CPA 93 - Ostatní služby Tato část zahrnuje velmi široký rozsah služeb; nejdůležitější služby jsou uvedeny dále. Služby prádelen a chemických čistíren Pro domácnosti by mohly být pro tyto služby k dispozici údaje ukazatelů ISP (náklady za používání prádelny se samoobsluhou a za chemické čištění standardních položek). Služby poskytované podnikům se často řídí smluvními vztahy a vhodnými objemovými ukazateli může být počet kilogramů vypraného materiálu nebo počet standardních "náplní". Používání ISP a objemových údajů se považuje za metodu B. Kadeřnické, kosmetické a podobné služby Tento produkt je téměř úplně poskytován domácnostem a je vykazován indexy ISP. Nejlepší metodu představuje použití "modelových cen", přičemž modelem je reprezentativní standardní produkt jako "mytí vlasů a stříhání". Použití údajů ISP představuje metodu A, pokud se provedl přepočet na základní ceny. Pohřební a související služby Tento produkt je zcela úplně poskytován domácnostem a je zachycován ISP. V tomto hospodářském odvětví jsou k dispozici standardní produkty, takže tvorba cen je přímá a použití údajů ISP představuje metodu A, je-li proveden přepočet na základní ceny. Ostatní služby j.n. Pod touto položkou je vykazována řada služeb, z nichž většina se dodává jako standardní produkty (např. služby kosmetických salonů, seznamovacích kanceláří, astrologů a prostitutek), kde lze ceny stanovit za různá období a sestavit cenový index. Použití těchto standardních produktů by představovalo metodu A, pokud se vzaly v úvahu kvalitativní vlivy, v opačném případě by se jednalo o metodu B. 4. METODY A, B A C PRO NĚKTERÉ KATEGORIE TRANSAKCÍ 4.1 Mezispotřeba Metoda A pro deflaci mezispotřeby musí splňovat tato kritéria: - deflace se provádí jednotlivě u všech produktů, - produkty domácí produkce a dovážené produkty se deflují odděleně, - buď se používají řádné cenové údaje o mezispotřebě, nebo metody A definované pro každý produkt pro domácí vyráběné produkty (bere se v úvahu rozdílný základ ohodnocení), popřípadě metody A popsané v další části. Metody B nemusí popřípadě rozlišovat mezi domácí produkcí a dovozem nebo používají metody, které jsou pro tyto produkty klasifikovány jako metody B. Pokud je mezispotřeba deflována na souhrnné úrovni bez členění na jednotlivé produkty, jde o metodu C. Ppokud se používají deflační metody klasifikované pro tyto produkty jako metody C, jde u mezispotřeby rovněž o metody C. 4.2 Vývozy a dovozy zboží Metody by měly spočívat v použití kvalitativně očištěných cenových indexů pro všechny vývozy a dovozy. Cenové indexy by měly být v souladu s klasifikací produktů používanou při deflaci hodnotových údajů. Jejich zhodnocování by mělo odpovídat zhodnocování používaném pro aktuální cenové údaje, tzn. FOB pro vývozy, a FOB nebo CIF pro dovozy. Deflace s cenovými indexy, která neodráží přiměřeně kvalitativní změny, by se měla považovat za metodu B. U skupin produktů, které jsou v průběhu času dostatečně homogenní, lze index jednotkové hodnoty také považovat za metodu B. Pro stanovení vhodnosti indexu jednotkové hodnoty by se nemělo jednoduše spoléhat pouze na pochopení obsahu kterékoliv obchodní skupiny, avšak mělo by se zkoumat kolísání indexu jednotkové hodnoty. Vhodnost ICP se musí posuzovat případ od případu. Především by měly používané indexy vykazovat náležitou šíři zachycení. Kde jsou ceny na domácím a dovozním trhu v důsledku konkurence podobné, tam je možné považovat za vhodné přímé použití PTI, protože to bude mít za následek jen malé rozdíly v ceně. Pokud jsou tržní podmínky takové, že domácí ceny neodrážejí přiměřeně ceny dováženého nebo vyváženého zboží, potom se budou muset ICP upravit, aby odrážely tyto rozdíly ještě dříve, než mohou být považovány za vhodné jako metody B. Pokud výkyvy ve směnném kurzu jsou jediným faktorem, který ovlivňuje dovozní nebo vývozní ceny, potom by se tímto způsobem ICP musely upravit, aby mohly být považovány za metodu B. Použití zahraničních vývozních cen pro deflaci dovozů představuje metodu B, pokud je produkt přesně pokryt a pokud jsou provedena nezbytná očištění o kolísání směnného kursu, jakož i o rozdílný vývoj celkových cen v obou daných zemích. Metody C by zahrnovaly použití indexu jednotkové hodnoty pro nedostatečně homogenní skupiny produktů. 4.3 Vývoz a dovoz služeb Vhodné metody pro stanovení cen a objemů pro vývoz a dovoz služeb by měly odrážet metody definované pro výstup každé z těchto služeb. Pokud byly doporučeny cenové indexy, měly ovšem odrážet skutečně zaplacené vývozní nebo dovozní ceny, jestliže se tyto ceny používají pro deflaci vývozu a dovozu služeb. Pro výdaje nerezidentů v dané zemi (buď jednotlivců nebo vládních institucí) by tyto výdaje měly být deflované použitím ISP slučitelných s paletou produktů, které jsou nakupovány těmito osobami, aby tato metoda mohla sloužit jako metoda A. Použití indexů ISP, které zachycují méně nebo více produktů, než ty, které jsou nakupovány nerezidenty, by pak představovalo metodu B. U výdajů rezidentů v zahraničí (jednotlivců nebo vládních institucí) by použití podrobných a vhodných ISP pro navštívenou zemi, očištěných o směnný kurs, představovalo metodu A. Použití zahraničních indexů ISP, které zachycují méně nebo více produktů, by představovalo metodu B. Pro transitní obchod, který je obchodní aktivitou, je vhodná klasifikace metod pro velkoobchodní a maloobchodní rozpětí. 4.4 Čisté pořízení cenností Metodou A použitelnou pro výrobu cenností je vhodný přiměřeně kvalitativně očištěný ukazatel PTI (toto může být možné např. v klenotnictví a bižuterii), pokud takový ukazatel existuje. Pro některé druhy cenných věcí by přístup používající modelové ceny nebo specifikační ceny mohl představovat metodu A, pokud jsou splněna kritéria stanovená v části 2 této přílohy. U služeb na základě honoráře stanoveného jako procentní podíl z hodnoty obchodovaných předmětů by řádný cenový index kombinoval změnu v procentním podílu honoráře a změnu v hodnotě konkrétní částky (popřípadě daného podsouboru) cenností. Toto by představovalo metodu A. Metodu B pro výrobu cenností představuje porovnání s velmi příbuznými produkty (na domácím nebo světovém trhu), jako jsou obrazy stejného malíře a členění do základních prvků (vhodnější pro klenoty a komplexní výrobky). Metodu B pro provize nebo podnikatelské zisky představuje použití indexu založeného na hodnotě cenné věci. Protože honoráře za zprostředkování jsou u cenných věcí často procentním podílem z hodnoty cennosti, je možné předpokládat, že obojí je mezi sebou dostatečně svázáno, aby to vytvářelo metodu B. Nepřímo se pak předpokládá, že procentuální sazba je stálá. Méně dobré, přičemž však stále jde o metodu B, je použití počtů jednotek obchodovaných cenností, členěných podle druhů. Tato metoda je vhodnější u homogennějších produktů. Použití všeobecného cenového indexu představuje metodu C. [1] Úř. věst. L 58, 27.2.1998, s. 1. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II HARMONOGRAM ZAVÁDĚNÍ KLASIFIKACÍ Datum zavedení pro daný produkt (např. 2004) znamená, že roční údaje ve stálých cenách předložené Eurostatu v roce 2004 a dále podle nařízení Rady 2223/96 by měly být v souladu s klasifikací stanovenou pro tento produkt v rámci metod A, B a C. Konkrétně to znamená, že od uvedeného data nejsou pro daný produkt již povoleny metody C. Skupina produktů | Datum zavedení | Velká zařízení | 2006 | CPA 30.02: Počítače a ostatní zařízení pro zpracování dat | 2004 | CPA 45: Stavební práce | - | CPA 64: Spojové služby | 2005 | CPA 65: Finanční zprostředkovatelské služby kromě pojišťovnictví a penzijního financování | 2005 | CPA 66: Pojišťovnictví a penzijní financování kromě povinného sociálního zabezpečení | 2005 | CPA 67: Pomocné služby související s finančním zprostředkováním | 2005 | CPA 70: Služby v oblasti nemovitostí | 2004 | CPA 71: Pronájem strojů a přístrojů bez obsluhy, pronájem výrobků pro osobní spotřebu a převážně pro domácnost | 2004 | CPA 72: Služby v oblasti výpočetní techniky | 2005 | CPA 73: Výzkum a vývoj - tržní část | 2006 | CPA 73: Výzkum a vývoj - netržní část | 2004 | CPA 74: Ostatní podnikatelské služby | 2006 | CPA 75: Služby veřejné správy, obrany a povinného sociálního zabezpečení - kolektivní služby | 2004 | CPA 75: Služby veřejné správy, obrany a povinného sociálního zabezpečení - individuální služby | 2006 | CPA 80: Vzdělávací služby | 2006 | CPA 85: Zdravotnictví, veterinářství a sociální služby | 2006 | CPA 90 - 93: Ostatní veřejné, sociální a osobní služby | 2006 | Kategorie transakce | Datum zavedení | Mezispotřeba | 2006 | Vývozy a dovozy zboží - kromě velkých zařízení | 2004 | Vývozy a dovozy velkých zařízení | 2006 | Vývozy a dovozy služeb | 2006 | Čisté pořízení cenností | 2006 | Poskytnuté výjimky: Rakousko CPA 70 a 72: 2006 Dánsko CPA 75 (individuální služby), 80 a 85: 2012 Německo Všechny produkty a kategorie transakcí (pokud se stále používají metody C): 2005, kromě CPA 72: 2006 Řecko CPA 30.02, 73 (netržní produkce), 75 (kolektivní služby) a vývozy a dovozy zboží s výjimkou velkých zařízení: 2005, zbytek: 2006 Španělsko CPA 70: 2005, CPA 30.02, 65, 66, 67, 72, 73 (netržní produkce) a 75 (kolektivní služby): 2006 Irsko CPA 30.02: 2005, CPA 64, 65, 66, 67, 70 a 72 a vývozy a dovozy zboží s výjimkou velkých zařízení: 2006 Lucembursko Všechny produkty a kategorie transakcí s výjimkou CPA 71: 2006 Portugalsko CPA 30.02, 64, 65, 66, 67, 70 a 72: 2006 Spojené království CPA 65: 2006 --------------------------------------------------