1.

Příloha I se mění takto: a) Oddíl 1.2 se nahrazuje tímto: „1.2 Čtvrtletní statistika platební bilance Cíl Cílem čtvrtletní platební bilance eurozóny je poskytnout podrobnější informace, které umožní další analýzu mezinárodních transakcí. Čtvrtletní údaje platební bilance tvoří též základ pro podrobné sledování hospodářství jednotlivých zemí. Tyto statistiky významně přispívají k sestavování sektorových a finančních účtů eurozóny a ke společnému zveřejňování platební bilance Unie a eurozóny ve spolupráci s Evropskou komisí (Eurostat). Požadavky Čtvrtletní statistiky platební bilance co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 4 těchto obecných zásad). Požadované členění čtvrtletních statistik platební bilance je uvedeno v tabulkách 2 a 2A přílohy II. Harmonizované pojmy a definice používané v kapitálových a finančních účtech jsou uvedeny v příloze III. Členění čtvrtletního běžného účtu je podobné členění vyžadovanému u měsíčních údajů. U důchodů je však nezbytné, aby čtvrtletní údaje byly členěny podrobněji. V případě položky ‚ostatní investice‘ na finančním účtu se ECB řídí požadavky šestého vydání Manuálu platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí (BPM6) vypracovaného Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Rozdíl spočívá ve způsobu členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je však slučitelné s členěním podle BPM6, kde má přednost členění podle nástrojů. Stejně jako podle BPM6 se oběživo a vklady odlišují od půjček a ostatních investic. Národní centrální banky jsou povinny rozlišovat mezi transakcemi s členskými státy eurozóny a všemi ostatními mezinárodními transakcemi. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro důchody z portfoliových investic. U přímých investic jsou národní centrální banky povinny čtvrtletně předkládat následující sektorové členění: a) instituce přijímající vklady kromě centrální banky; b) vládní instituce; c) finanční instituce jiné než měnové finanční instituce; d) nefinanční podniky, domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem. V případě ‚aktiv portfoliových investic‘ a u ‚ostatních investic‘ odpovídá členění výkazů podle institucionálních sektorů standardním položkám MMF, které zahrnují a) centrální banku; b) instituce přijímající vklady kromě centrální banky; c) fondy peněžního trhu; d) vládní instituce; e) finanční instituce jiné než měnové finanční instituce; f) nefinanční podniky, domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem. Pro sestavování statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny na straně pasiv podle sektoru emitentů, kteří jsou rezidenty eurozóny, jsou požadavky na čtvrtletní údaje podobné požadavkům na měsíční platební bilanci. V souladu se systémem národních účtů doporučuje BPM6, aby úroky byly zaznamenávány na akruální bázi. Tento požadavek se týká běžného účtu (důchody z investic) i finančního účtu.“; b) Oddíl 3 se nahrazuje tímto: „3. Statistika investiční pozice vůči zahraničí Cíl Investiční pozice vůči zahraničí je výkaz vnějších aktiv a pasiv eurozóny jakožto celku pro účely analýzy měnové politiky a devizového trhu. Přispívá zejména k hodnocení vnější zranitelnosti členských států a ke sledování toho, jak se vyvíjí držba likvidních aktiv v zahraničí ze strany sektoru držby peněz. Tyto statistické informace jsou klíčem k sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny a mohou rovněž pomoci při sestavování toků platební bilance. Čtvrtletní statistika investiční pozice vůči zahraničí tvoří též základ pro podrobné sledování hospodářství jednotlivých zemí. Požadavky Národní centrální banky jsou povinny poskytovat statistiku investiční pozice vůči zahraničí čtvrtletně ve formě stavů na konci období a přecenění z důvodu změn směnných kurzů nebo jiných cenových změn. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 4 těchto obecných zásad). ECB sestavuje investiční pozici vůči zahraničí za eurozónu jako celek. Členění investiční pozice eurozóny vůči zahraničí je uvedeno v tabulkách 4 a 4A přílohy II. Investiční pozice vůči zahraničí zachycuje finanční stavy ke konci referenčního období v cenách ke konci období. Změny hodnoty stavů mohou být způsobeny následujícími faktory. Za prvé, část změny hodnoty v průběhu referenčního období bude způsobena finančními transakcemi, které se uskutečnily a byly zaznamenány v platební bilanci. Za druhé, část změn v pozicích na začátku a na konci příslušného období bude způsobena změnami cen vykázaných finančních aktiv a pasiv. Za třetí, pokud stavy znějí na jiné měny než na zúčtovací jednotku používanou pro investiční pozici vůči zahraničí, budou hodnoty ovlivněny též změnami směnných kurzů vůči jiným měnám. Jakékoli další změny, které nejsou způsobeny výše uvedenými faktory, budou považovány za důsledek jiných změn objemu během daného období. Řádné sladění finančních toků a stavů eurozóny vyžaduje, aby se rozlišovaly změny hodnot v důsledku změn cen, změn směnných kurzů a ostatních změn objemu. Oblast pokrytá investiční pozicí vůči zahraničí by se měla co nejvíce podobat oblasti pokryté z hlediska toků čtvrtletní platební bilancí. Pojmy, definice a členění jsou v souladu s pojmy, definicemi a členěním, které se používají v případě toků čtvrtletní platební bilance. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí by měly být v co nejširší míře v souladu s ostatními statistikami, např. měnovou a bankovní statistikou, finančními účty a národními účty. Stejně jako u měsíčních a čtvrtletních platebních bilancí jsou národní centrální banky povinny ve svých statistikách investiční pozice vůči zahraničí rozlišovat mezi pozicemi vůči členským státům eurozóny a všemi ostatními mezinárodními pozicemi. Na účtech portfoliových investic se vyžaduje rozlišení mezi držbou cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny a cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistiky čistých aktiv portfoliových investic eurozóny se sestavují agregací vykázaných čistých aktiv v podobě cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistiky čistých pasiv portfoliových investic eurozóny se sestavují konsolidací celkových čistých národních pasiv a čistých pozic v podobě držby cenných papírů vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny. Aktiva a pasiva portfoliových investic se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně ze stavových údajů. Národní centrální banky (a případně jiné příslušné statistické orgány) shromažďují alespoň čtvrtletní stavy aktiv a pasiv portfoliových investic podle jednotlivých cenných papírů podle jednoho z modelů uvedených v tabulce v příloze VI.“