ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/459

ze dne 10. září 2021

o státní podpoře SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) a SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC), kterou poskytlo Dánsko a Švédsko společnostem PostNord AB a Post Danmark A/S

(oznámeno pod číslem C(2021) 6568)

(Pouze dánské a švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co v souladu s uvedenými ustanoveními (1) vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

(1) Dne 27. listopadu 2017 zaslala organizace Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (dále jen „ITD“) Komisi stížnost týkající se několika opatření podpory, jež byla poskytnuta nebo měla být podle plánu poskytnuta Dánskem a Švédskem společnosti Post Danmark A/S (dále jen „Post Danmark“). Komise posoudila některá z těchto opatření podpory ve svém rozhodnutí SA.47707 ze dne 28. května 2018 (dále jen „rozhodnutí z roku 2018“) (2). V rozhodnutí z roku 2018 Komise oznámila, že přijme samostatné rozhodnutí o zbývajících opatřeních, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí: a) kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group AB (dále jen „PostNord Group“) společnosti Post Danmark; b) kapitálová injekce poskytnutá Dánskem společnosti PostNord AB a c) kapitálová injekce poskytnutá Švédskem společnosti PostNord AB.

(2) Prostřednictvím dopisů ze dne 20. prosince 2017, 12., 13. a 28. března 2018, 3., 6. a 26. dubna, 15., 26., 28. a 30. května, 1. a 13. června 2018, 9. října 2018, 10. prosince 2018, 6. a 13. března 2019 poskytly dánské a švédské orgány společně nebo jednotlivě Komisi další informace (3).

(3) Dopisem ze dne 14. června 2019 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Komise požádala Dánsko a Švédsko, aby zaslaly své připomínky a poskytly veškeré informace, které mohou pomoci posoudit zbývající opatření, a rovněž vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily své připomínky ke zbývajícím opatřením.

(4) Komise obdržela první připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od Švédska prostřednictvím dopisu ze dne 12. července 2019 a od Dánska prostřednictvím dopisu ze dne 16. července 2019.

(5) Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od sedmi třetích stran, včetně organizace ITD, prostřednictvím dopisů ze dne 17. září 2019.

(6) Komise předložila připomínky obdržené od všech třetích stran Švédsku a Dánsku ve dnech 3. a 14. října 2019.

(7) Švédské a dánské orgány zaslaly své připomínky k připomínkám obdrženým od třetích stran prostřednictvím společného dopisu a samostatných dopisů dne 13. prosince 2019.

(8) V průběhu řízení Komise obdržela ve dnech 24. března 2020 a 19. května 2020 další připomínky od Švédska a Dánska na základě žádostí o informace ze dne 14. února 2020 a 22. dubna 2020.

(9) Ve dnech 15. května 2020 a 5. února 2021 Komise obdržela další připomínky od organizace ITD. Posledně uvedené připomínky byly zaslány Švédsku a Dánsku dne 9. února 2021. Dánsko a Švédsko odpověděly e-mailem dne 7. dubna 2021.

2. PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1. Příjemci podpory

2.1.1. Post Danmark a PostNord AB

(10) Poskytování poštovních služeb pod záštitou dánské vlády začalo v roce 1711. Celostátní oběh poštovních zásilek byl zaveden v roce 1865. Do roku 1995 bylo provozování poštovních služeb v Dánsku v gesci Ministerstva pro veřejné práce.

(11) Zákonem č. 88 ze dne 8. února 1995 (5) převedlo Dánsko provozování veškerých poštovních služeb na společnost Post Danmark, jež byla založena jako nezávislý veřejný podnik. Společnost Post Danmark měla podle zákona o poštovních službách (6) zákonný monopol na vnitrostátní i přeshraniční listovní zásilky.

(12) Zákonem č. 409 ze dne 6. června 2002 (7) ustanovil dánský ministr dopravy společnost Post Danmark státním podnikem s ručením omezeným. Podle článku 4 uvedeného zákona mohl stát prodat až 25 % akcií společnosti Post Danmark. V roce 2005 společnost Post Invest S.A. (spravovaná společností CVC Capital Partners) získala 22 % akcií společnosti Post Danmark a 3 % akcií byla nabídnuta zaměstnancům. V roce 2009 společnost Post Invest S.A. prodala svůj podíl ve společnosti zpět (8) Dánsku, načež se společnost Post Danmark sloučila (9) se švédským provozovatelem poštovních služeb, společností Posten AB (10). Touto fúzí vznikla společnost PostNord AB.

(13) Fúze měla za cíl vytvořit stabilnější podnik a vyrovnat se s rostoucím tlakem na hlavní produkt podniku, tj. rozesílání listovních zásilek. Společnost PostNord AB je spoluvlastněna Dánskem (40 %) a Švédskem (60 %), přičemž hlasovací práva jsou mezi obě země rozdělena rovným dílem, a je 100 % vlastníkem společnosti PostNord Group. Struktura podniku je znázorněna na obrázku 1. Společností „PostNord“ se rozumí celý podnik včetně všech jeho dceřiných podniků. Obrázek 1 Podniková struktura společnosti PostNord

(14) Společnost Post Danmark je dceřiným podnikem společnosti PostNord Group a je zcela v jejím vlastnictví a od doby, kdy byl dánský poštovní trh v roce 2011 liberalizován směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES, působí na trhu za podmínek úplné hospodářské soutěže společně s ostatními provozovateli poštovních služeb (11). Podle dánského zákona o poštovních službách (12) Dánsko uložilo společnosti Post Danmark povinnost poskytovat univerzální službu, jež spočívá zejména v doručování a rozesílání listovních zásilek na území Dánska. Společnost Post Danmark je vystavena konkurenci zejména na trhu balíků a na trhu rozesílání novinových a časopiseckých zásilek.

2.1.2. Trhy, na kterých společnosti PostNord a Post Danmark působí

(15) Společnost PostNord působí především na švédském, dánském, norském a finském trhu poštovních služeb a poskytuje kurýrní služby, nákladní dopravu a logistická řešení ve skandinávské oblasti i ve zbytku Evropy.

(16) Společnost Post Danmark působí na dánských trzích poštovních služeb a nabízí různé poštovní služby (doručování listovních zásilek, balíků, expresních zásilek, kurýrní služby, služby elektronické pošty, nákladní dopravu, provozování sítě poštovních úřadů).

2.2. Souvislosti posuzovaných opatření

2.2.1. Dopad digitalizace na společnost Post Danmark

(17) Všeobecný trend digitalizace společně s okolnostmi specifickými pro Dánsko (13) vedly k tomu, že se rychle snížil počet listovních zásilek, které společnost Post Danmark doručuje. Například objem listovních zásilek od počátku 21. století výrazně poklesl, a to mnohem rychleji než v jiných srovnatelných zemích. Objem listovních zásilek se v Dánsku snížil v období let 2006–2019 o více než 80 %. Vývoj objemu listovních zásilek zpracovávaných společností Post Danmark v porovnání s dalšími evropskými provozovateli poštovních služeb je znázorněn na obrázku 2. Obrázek 2 Vývoj objemu pošty zpracovávané evropskými provozovateli poštovních služeb Zbylé křivky představují Německo (–27 %), Rakousko (–29 %), Švýcarsko (–31 %), Belgii (–35 %), Francii (–43 %), Spojené království (–50 %), Španělsko (–52 %), Itálii (–63 %), Nizozemsko (–64 %), Švédsko (–50 %), Finsko (–47 %), Norsko (–53 %, od roku 2008), Irsko (–48 %, od roku 2010), Portugalsko (–44 %). Zdroj: internetové stránky a výroční zprávy provozovatelů poštovních služeb.

(18) Důsledkem této zrychlené digitalizace byl pokles příjmů. Příjmy společnosti Post Danmark se v období let 2009–2019 snížily o 55 %, z velké části v důsledku poklesu příjmů z trhu s listovními zásilkami, a od roku 2012 společnost každoročně vytvářela ztráty, viz tabulka 1: Tabulka 1 Příjmy a zisk před úroky a zdaněním (dále jen „EBIT“) společnosti Post Danmark v období let 2009–2019: v mil. DKK 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Příjmy 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 EBIT 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Společnost Post Danmark přijala opatření ke zlepšení své finanční situace a v letech 2009 až 2016 společnost opustilo 8 000 zaměstnanců pracujících na plný úvazek. Tato opatření se však ukázala jako nedostatečná a úpadku společnosti Post Danmark zabránila až kapitálová injekce poskytnutá dne 23. února 2017 společností PostNord Group ve výši 1 miliardy DKK (řešena v rozhodnutí z roku 2018 (14)).

(20) S cílem zajistit hospodářskou životaschopnost společnosti Post Danmark vypracovalo představenstvo společnosti PostNord AB nový model fungování. Tento model fungování je součástí širšího transformačního plánu (15), jenž zahrnuje i reorganizaci správy (zejména snížení režijních nákladů, nákladů na IT a nákladů na nemovitosti). Cílem nového modelu fungování je zvýšit efektivnost zejména těmito třemi způsoby: a) spěšné listovní zásilky a jiné každodenní poštovní zásilky by měly být doručovány v rámci logistické doručovací sítě (tj. doručovány společně s balíky), čímž se zamezí paralelním distribučním sítím, a tím ušetří náklady; b) poštovní zásilky by měly být rozesílány přímo z centrály nebo provozovny poštovních služeb, aniž by k tomu byla zapotřebí samostatná zařízení, s výjimkou třídíren listovních zásilek; c) běžné listovní zásilky a časopisecká pošta by měly být doručovány podle tzv. květinového modelu, jenž nahradí stávající způsob rozesílání a výrazně sníží počet denních pochůzek.

(21) Tento plán přináší vysoké náklady, zejména v souvislosti s propuštěním více než 4 000 zaměstnanců, včetně zhruba 1 500 z 3 200 bývalých státních zaměstnanců.

2.2.2. Říjnová dohoda

(22) S ohledem na tyto skutečnosti uzavřelo Švédsko a Dánsko dne 20. října 2017 dvoustrannou dohodu (dále jen „říjnová dohoda“), která obsahuje několik opatření na podporu společností PostNord AB a Post Danmark. Říjnová dohoda uvádí, že: „[s] cílem vypořádat se s výzvou digitalizace v Dánsku společnost [(PostNord AB)] vypracovala nový model fungování s náklady odhadnutými na přibližně 5 miliard SEK“ (16). Společnost PostNord AB v té době odhadovala, že k provedení transformačního plánu budou zapotřebí externí finanční prostředky ve výši 3 miliardy SEK (přibližně 297 milionů EUR) (17). Tato částka má být podle říjnové dohody financována prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 400 milionů SEK (přibližně 39,6 milionu EUR) poskytnuté Švédskem a kapitálové injekce ve výši 267 milionů SEK (přibližně 26,4 milionu EUR) poskytnuté Dánskem. Tyto dvě kapitálové injekce mají být poskytnuty jako kapitálový vklad do společnosti PostNord AB (18). Společnost PostNord Group by dále provedla interní vklad do společnosti Post Danmark ve výši přibližně 2,3 miliardy SEK (přibližně 228 milionů EUR). Švédsko i Dánsko poskytly své příslušné kapitálové injekce a společnost PostNord Group provedla vklad kapitálu ve výši 2,339 miliardy DKK (přibližně 314,6 milionu EUR (19)). Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group je uvedena v bodě 4 říjnové dohody, aniž by byla výslovně uvedena její výše: „Společnost odhadla potřebný kapitál na podporu provedení nového modelu fungování na 3 miliardy SEK, přičemž švédský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 400 milionů SEK a dánský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 267 milionů SEK a společnost poskytne dodatečné finanční prostředky. Tyto investice se provedenou jako kapitálový vklad do společnosti za tržních podmínek, aniž by byly vydány nové akcie.“ (zvýraznění doplněno)

(23) Říjnová dohoda dále uvádí, že dánský stát poskytne společnosti Post Danmark částku ve výši 1,533 miliardy SEK (přibližně 151,6 milionu EUR) k financování nákladů z dřívější doby. Dánsko nakonec oznámilo, že tuto částku bude považovat za vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu a rozhodnutím z roku 2018 byla schválena jako slučitelná podpora.

(24) Říjnová dohoda zdůrazňuje, že dohoda mezi Dánskem a Švédskem musí být „schválena dánskou vládou, dánským parlamentem, švédskou vládou, švédským parlamentem a ohledně prvků státní podpory schválena Evropskou komisí“ (20).

2.2.3. Dohoda o poskytnutí vyrovnávací platby za povinnost poskytovat univerzální službu

(25) Dne 11. června 2018 uzavřely společnost PostNord AB a Dánsko dohodu o zásadách týkajících se poskytnutí vyrovnávací platby za povinnost poskytovat univerzální službu (21). Tato dohoda obsahuje ustanovení, jež zavazuje představenstvo společnosti PostNord AB k tomu, aby společnosti Post Danmark poskytlo kapitálovou injekci od společnosti PostNord Group. Představenstvo o jejím poskytnutí rozhodlo téhož dne.

2.3. Popis posuzovaného opatření

2.3.1. Posuzovaná opatření

(26) Toto rozhodnutí se týká tří kapitálových injekcí uvedených v 1. bodě odůvodnění a podrobněji popsaných v oddílech 2.3.2, 2.3.3 a 2.3.4.

2.3.2. Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group společnosti Post Danmark

2.3.2.1. Cíl

(27) Cílem kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord Group společnosti Post Danmark je v souladu s tím, co stanovily dánské a švédské orgány, podpořit provedení transformačního plánu společnosti Post Danmark.

2.3.2.2. Výše a původ

(28) Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group společnosti Post Danmark činí 2,339 miliardy DKK.

2.3.2.3. Načasování

(29) Společnost PostNord Group poskytla kapitálovou injekci společnosti Post Danmark ve třech tranších. První tranši ve výši 150 milionů DKK vyplatila dne 4. dubna 2018. Druhou tranši ve výši 1 450 miliardy DKK vyplatila dne 18. června 2018. Třetí tranši ve výši 739 milionů DKK vyplatila dne 4. února 2019.

2.3.3. Kapitálová injekce poskytnutá Dánskem společnosti PostNord AB

2.3.3.1. Cíl

(30) Kapitálová injekce poskytnutá Dánskem společnosti PostNord AB je součástí říjnové dohody, sleduje však odlišný cíl. Dánsko uvedlo, že cílem kapitálové injekce poskytnuté Dánskem je zachování ratingu v rámci investičního stupně společnosti PostNord AB (22).

2.3.3.2. Výše a původ

(31) Kapitálová injekce poskytnutá Dánskem společnosti PostNord AB činí 267 milionů SEK.

2.3.3.3. Načasování

(32) Dánsko poskytlo kapitálovou injekci společnosti PostNord AB dne 10. prosince 2018.

2.3.4. Kapitálová injekce poskytnutá Švédskem společnosti PostNord AB

2.3.4.1. Cíl

(33) Švédsko stejně jako Dánsko rovněž uvedlo, že cílem kapitálové injekce poskytnuté Dánskem je zachování ratingu v rámci investičního stupně společnosti PostNord AB (23).

2.3.4.2. Výše a původ

(34) Kapitálová injekce poskytnutá Švédskem společnosti PostNord AB činí 400 milionů SEK.

2.3.4.3. Načasování

(35) Švédsko poskytlo kapitálovou injekci společnosti PostNord AB dne 10. prosince 2018.

2.4. Stížnost organizace ITD

(36) Dne 27. listopadu 2017 obdržela Komise stížnost od organizace ITD, jež sdružuje více než 810 členů působících v odvětví silniční dopravy a logistiky v Dánsku (viz 1. bod odůvodnění). Komise tuto stížnost částečně posoudila v rozhodnutí z roku 2018. Stížnost se týkala následujících opatření: a) vládní záruky, kterou Dánsko poskytlo v roce 2002 bývalým státním zaměstnancům za závazky týkající se odstupného v případě, že dojde k úpadku společnosti Post Danmark; b) osvobození od DPH vztahujícího se na společnosti provozující elektronický obchod s účinností od roku 1990 do 1. ledna 2017; c) údajně nesprávného oddělení účetnictví společnosti Post Danmark a údajného křížového subvencování komerčních služeb činnostmi týkajícími se povinnosti poskytovat univerzální službu v letech 2006 až 2013 a d) interního převodu částky ve výši 1 miliardy DKK ze společnosti PostNord Group na společnost Post Danmark ze dne 23. února 2017; e) vyrovnávací platby za povinnost poskytovat univerzální službu v období let 2017–2019 a f) tří kapitálových injekcí uvedených v říjnové dohodě (viz 22. až 24. bod odůvodnění), jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí.

2.5. Rozhodnutí z roku 2018

(37) Dne 28. května 2018 přijala Komise rozhodnutí z roku 2018, ve kterém dospěla k závěru, že čtyři opatření, proti nimž organizace ITD podala stížnost, nepředstavují žádnou podporu ani existující podporu a že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu ve výši 1,683 miliardy SEK je slučitelná podpora podle rámce služeb obecného hospodářského zájmu (24) (skutečně vyplacená částka činila pouze 1,533 miliardy SEK).

(38) V rozhodnutí z roku 2018 Komise oznámila, že tři kapitálové injekce, vůči nimž organizace ITD podala stížnost, budou posouzeny samostatně.

(39) Dne 20. září 2018 se organizace ITD a společnost Danske Fragtmænd A/S, která působí na dánském trhu silniční přepravy zboží a služeb distribuce balíků, z procesních důvodů odvolaly proti rozhodnutí z roku 2018. Na podporu své žaloby předložily žalobkyně jediný žalobní důvod vycházející z toho, že Komise nezahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU navzdory závažným obtížím, jež vyvstaly při posouzení dotčené náhrady a ostatních opatření oznámených ve stížnosti organizace ITD. Tribunál věc vedl pod spisovou značkou T-561/18 (25).

(40) Dne 5. května 2021 Tribunál potvrdil závěr Komise, že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu za roky 2017 až 2019 představuje podporu slučitelnou podle rámce služeb obecného hospodářského zájmu. Dále potvrdil závěr Komise ohledně dvou z dalších čtyř opatření, proti nimž byla podána stížnost, a to ohledně vládní záruky, kterou Dánsko poskytlo v roce 2002 bývalým státním zaměstnancům za závazky týkající se odstupného v případě úpadku společnosti Post Danmark, a způsobu, jakým společnost Post Danmark alokovala své náklady v období let 2006 až 2013. V rozsahu, ve kterém měl Tribunál za to, že Komise měla zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně kapitálové injekce ve výši 1 miliardy DKK poskytnuté dne 23. února 2017 společností PostNord Group společnosti Post Danmark a osvobození od DPH vztahující se na společnosti provozující elektronický obchod v případě, že zakoupily přepravní služby od společnosti Post Danmark, rozhodnutí z roku 2018 částečně zrušil.

2.6. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

(41) Dne 14. června 2019 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se opatření popsaných v oddíle 2.3, jelikož měla pochybnosti ohledně souladu tří kapitálových injekcí s tržními podmínkami.

2.6.1. Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group společnosti Post Danmark

(42) Komise se v rozhodnutí o zahájení řízení domnívala, že model diskontovaných peněžních toků (dále také „DCF“) předložený dánskými a švédskými orgány je z metodického hlediska v souladu s přijatelnou praxí pro posuzování souladu investice s tržními podmínkami. Čistá současná hodnota (dále také „NPV“) budoucích peněžních toků společnosti (upravená o dluh) se běžně používá k hodnocení rozhodnutí o kapitálových investicích. Model zohledňoval dva peněžní toky, a sice jeden vyplývající z úpadku společnosti Post Danmark (záporné peněžní toky), kterému bude zabráněno, a druhý z budoucích provozních zisků společnosti Post Danmark (kladné peněžní toky).

(43) V souvislosti s výpočtem budoucích provozních zisků společnosti Post Danmark však měla Komise pochybnosti ohledně předpokládané míry růstu na trhu s listovními zásilkami a logistickém trhu vzhledem k tomu, že se čistý obrat z prodeje společnosti Post Danmark v roce 2017 snížil o téměř 10 %. Ohledně výpočtu nepříznivých účinků úpadku společnosti Post Danmark měla Komise za to, že Dánsko a Švédsko výpočet těchto nepříznivých účinků nedostatečně doložily.

(44) Komise dále uvedla, že model diskontovaných peněžních toků byl relativně citlivý na použité předpoklady. Pokud by například vážený průměr nákladů kapitálu (dále také „WACC“) činil […] % a celkový roční předpokládaný růst obratu z prodeje byl […] %, investice by přestala být v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (dále také „MEOP“). Komise se vzhledem k těmto skutečnostem domnívala, že je ohledně parametrů, které mají být použity při výpočtech, zapotřebí větší jistoty.

(45) S ohledem na informace uvedené ve 42. až 44. bodě odůvodnění Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group v souladu s tržními podmínkami (26).

2.6.2. Kapitálová injekce poskytnutá Dánskem společnosti PostNord AB

(46) Komise poznamenala, že dánské orgány nezohlednily pravděpodobnost, že společnost PostNord AB může v případě neposkytnutí kapitálových injekcí Dánskem a Švédskem svůj stínový investiční stupeň ztratit, ani pravděpodobnost, že společnost PostNord AB může tento stínový investiční stupeň ztratit i v případě, že Dánsko a Švédsko kapitálové injekce poskytnou.

(47) Komise dále uvedla, že dánské orgány nevzaly do úvahy splatnost úvěrů, jež mají být refinancovány, ani období, během něhož se předpokládalo, že si společnost PostNord AB udrží svůj stínový investiční stupeň z důvodu poskytnutí kapitálových injekcí Dánskem a Švédskem. Pro správné odhadnutí případných úspor finančních nákladů, jež lze přičíst kapitálovým injekcím, by však oba prvky musely být vzaty v úvahu.

(48) S ohledem na 46. a 47. bod odůvodnění Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je kapitálová injekce poskytnutá dánskými orgány v souladu s tržními podmínkami (27).

2.6.3. Kapitálová injekce poskytnutá Švédskem společnosti PostNord AB

(49) Podle Komise se argumentace uvedená ve 46. až 48. bodě odůvodnění vztahovala rovněž na posouzení švédské kapitálové injekce do společnosti PostNord AB, jež předložily švédské orgány. Podle Komise švédské orgány nijak neprokázaly, že by roční úspory na výpůjčních nákladech ve výši […] SEK, jež lze podle odhadů švédských orgánů přičíst kapitálovým injekcím poskytnutým Dánskem a Švédskem, zajistily švédským orgánům návratnost jejich kapitálové injekce v souladu s tržními podmínkami.

(50) Komise uvedla, že švédské orgány dále přiznaly, že bylo do analýzy úvěrového hodnocení zahrnuto několik nejistot. Mezi tyto nejistoty patří zejména skutečnost, že společnost PostNord AB nemá žádné reálné veřejné úvěrové hodnocení, a základní předpoklad, že veškerý stávající dluh bude refinancován a že společnost PostNord AB bude schopna získat na trhu dodatečnou částku ve výši […] SEK ve formě dluhu. Tyto nekvantifikované nejistoty mohou zjevně jen stěží být v souladu s řádným postupem soukromého investora.

(51) S ohledem na 49. a 50. bod odůvodnění Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je kapitálová injekce poskytnutá švédskými orgány v souladu s tržními podmínkami (28).

3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

(52) Dne 17. září 2019 obdržela Komise připomínky sedmi zúčastněných stran: organizace ITD, společností Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distibution A/S (dále také „JJD“), UPS Europe SPRL/BVBA a jedné zúčastněné strany, jež si přála zůstat v anonymitě. Všechny zúčastněné strany zaslaly své připomínky individuálně.

3.1. Organizace ITD (stížnost)

(53) Organizace ITD má své sídlo v Padborgu (v Dánsku) a kanceláře v Kodani a Bruselu. Organizace ITD je dánské obchodní sdružení s více než 810 členy, mezi něž patří dánské specializované společnosti působící na národních a/nebo mezinárodních trzích pro silniční dopravu zboží a logistické služby (29). Mezi cíle, jichž se snaží dosáhnout, patří zajištění řádného politického a právního rámce pro konkurenceschopnost dánských společností působících v oblasti silniční dopravy a logistiky a zachování vysoké úrovně profesionality v odvětví silniční dopravy tím, že poskytuje poradenství, nástroje a služby společnostem působícím v oblasti silniční přepravy zboží. Organizace ITD uvádí, že přibližně polovina jejích členů přepravuje kusový náklad a balíky, a jsou tedy přímými konkurenty společnosti Post Danmark. Druhá polovina jsou potenciálními budoucími konkurenty v různých segmentech trhu.

3.1.1. Tři kapitálové injekce představují jediné opatření

(54) Podle organizace ITD představují tři kapitálové injekce (viz oddíl 2.3) jediné opatření, a nikoli tři samostatná opatření, jak uvádí Komise v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

(55) Podle organizace ITD vyplývá z rozsudku ve věci Řecká republika a další v. Komise (30), že pro určení toho, zda podpora poskytnutá ve formě několika plateb představuje několik opatření nebo jediné opatření, je třeba je zohlednit z hlediska „jejich časového rozvržení, jejich cíle a situace podniku“ (31). Organizace ITD je toho názoru, že použitím těchto kritérií na tento případ lze dospět pouze k závěru, že tři kapitálové injekce představují jediné opatření: a) časové rozvržení – podle organizace ITD byly všechny tři kapitálové injekce poskytnuty dne 20. října 2017, kdy Dánsko a Švédsko podepsaly říjnovou dohodu (viz oddíl 3.1.2); b) cíl – podle organizace ITD sledují všechny tři kapitálové injekce stejný cíl, jenž spočívá v provedení transformačního plánu společnosti Post Danmark, a cílem kapitálových injekcí poskytnutých Dánskem a Švédskem tedy není zachování ratingu v rámci investičního stupně společnosti PostNord, jenž je podle organizace ITD pouze vedlejším účinkem kapitálové injekce. Podle organizace ITD ze znění říjnové dohody vyplývá, že kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem mají za cíl podpořit provádění transformačního plánu společnosti Post Danmark, a toto stanovisko podporují také 59. až 61. a 66. a 67. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, Organizace ITD dále tvrdí, že potřeba kapitálových injekcí ze strany Dánska a Švédska vyplývá ze „zjevného nedostatku finančních prostředků“ (říjnová dohoda konkrétně odhaduje náklady na transformační plán, jehož součástí je nový model fungování, na 5 miliard SEK (viz 22. bod odůvodnění), avšak injekce poskytnutá společnosti PostNord činí „pouze“ 2,339 miliardy DKK), a to i kdyby nebyly dostatečné pro provedení nového modelu fungování; c) situace podniku – podle organizace ITD byla situace, ve které se společnost Post Danmark nacházela v okamžiku poskytnutí tří kapitálových injekcí, stejná.

(56) Podle organizace ITD Komise nesprávně použila jiný soubor kritérií namísto kritérií uznaných v rozsudku ve věci Řecká republika a další v. Komise, a sice že kapitálové injekce: a) jsou poskytnuty různými typy investorů (Dánskem, Švédskem a společností PostNord (32)), kteří se nacházejí v různých finančních situacích a vznikají jim různé finanční náklady vyžadující různé míry návratnosti (viz 69. až 74. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení); b) nesledují stejný cíl; c) nejsou poskytovány stejným příjemcům a d) vyžadují další prováděcí opatření.

(57) Organizace ITD se s odkazem na 71. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení neztotožňuje s názorem Komise, že věc BP Chemicals s projednávanou věcí nesouvisí, neboť ve věci BP Chemicals vložil v několika případech kapitál stejný investor. Organizace ITD se domnívá, že věc BP Chemicals s touto projednávanou věcí souvisí ze dvou důvodů. Za prvé, organizace ITD je toho názoru, že věc BP Chemicals je další věcí, jež dokazuje, že Komise měla zvážit časové rozvržení, cíl a situaci (viz 55. bod odůvodnění). Organizace ITD se dále domnívá, že v rozsudku ve věci BP Chemicals (ani v žádném jiném rozsudku) není obsaženo žádné prohlášení, jež by podporovalo tvrzení, že je podstatné, zda vloží kapitál jeden nebo více investorů. V tomto ohledu organizace ITD uvádí, že se náklady na různé investice budou přirozeně lišit (bez ohledu na to, zda je provede jeden nebo více investorů).

(58) Organizace ITD se dále domnívá, že se Komise měla více zaměřit na investice a cílový podnik než na investora. V tomto ohledu organizace ITD odkazuje na znění říjnové dohody a má za to, že všechny kapitálové injekce měly na rozdíl od toho, co tvrdila Komise, stejného příjemce, kterou byla společnost Post Danmark. Organizace ITD ve svých připomínkách ze dne 17. září 2019 v souvislosti s říjnovou dohodou v tomto ohledu uvedla: „Z bodu 1 dohody z října 2017 vyplývá, že byl vypracován „nový model fungování s odhadovanými náklady v přibližné výši 5 miliard SEK“ a že „v rámci provedení nového modelu fungování společnost [PostNord] převede [tento] kapitál na společnost Post Danmark“. Podle bodu 4 se „potřebný kapitál na podporu provedení nového modelu fungování [společnosti Post Danmark] [odhaduje] na 3 miliardy SEK, přičemž švédský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 400 milionů SEK a dánský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 267 milionů SEK“ (zvýraznění doplněno organizací ITD (33)).

(59) Ohledně požadavku na další prováděcí opatření, jež by měla vliv na okamžik poskytnutí různých kapitálových injekcí, organizace ITD uvádí, že z judikatury vyplývá, že existence prováděcích opatření musí být podmíněna buď stanovením požadavku, aby kapitálové injekce mohly být poskytnuty pouze na základě těchto prováděcích opatření, v dříve uzavřené dohodě nebo v dříve přijatém legislativním aktu (34), jinak by bez přijetí těchto prováděcích opatření nebylo možné kapitálové injekce poskytnout (35). Podle organizace ITD nebyla žádná z těchto podmínek splněna (36).

(60) Organizace ITD navíc poukazuje na to, že pro první tranši kapitálové injekce poskytnutou společností PostNord dne 4. dubna 2018 zjevně nebyla vyžadována žádná prováděcí opatření a tato tranše byla poskytnuta v době přede dnem, ke kterému Komise považuje kapitálovou injekci od společnosti PostNord za poskytnutou. Organizace ITD také poukazuje na kapitálovou injekci ve výši 1 miliardy DKK, na kterou se vztahovalo rozhodnutí z roku 2018 a která mohla být poskytnuta bez nutnosti přijmout prováděcí opatření.

(61) Organizace ITD se dále domnívá, že pokud by Komise upustila od svého stanoviska uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení (viz 69. až 76. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení), že kapitálové injekce jsou tři samostatná opatření, a pokud by dospěla k závěru, že se jedná o jediné opatření, bylo by nutné přijmout nové rozhodnutí o zahájení řízení.

3.1.2. Tři kapitálové injekce byly poskytnuty ve stejný den

(62) Organizace ITD je toho názoru, že i když jsou podle Komise tři kapitálové injekce třemi samostatnými opatřeními, byly všechny poskytnuty ke stejnému datu, a to dne 20. října 2017 v den uzavření říjnové dohody.

(63) Pokud se obdobně Komise domnívá, že kapitálové injekce byly podmíněny schválením vyrovnávací platby za povinnost poskytovat univerzální službu, měly by být tyto tři kapitálové injekce považovány za poskytnuté ke dni 28. května 2018, kdy Komise vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu schválila.

(64) V tomto ohledu organizace ITD předně uvádí, že říjnová dohoda je závazná pro Dánsko i Švédsko (37), podobně jako mezivládní dohoda uzavřená mezi Dánskem a Švédskem o vytvoření konsorcia, které je odpovědné za výstavbu, správu a provoz tzv. pevného spojení přes most Øresund (38).

(65) Organizace ITD dále uvádí, že pro to, aby říjnová dohoda vstoupila v platnost, není nutné přijmout žádná prováděcí opatření. Podle organizace ITD nebylo přijetí prováděcích opatření zmíněných Komisí v souvislosti s kapitálovou injekcí poskytnutou společností PostNord společnosti Post Danmark a kapitálovou injekcí poskytnutou Dánskem společnosti PostNord požadováno ani říjnovou dohodou, ani žádným jiným právním aktem (39), ani nebylo nemožné poskytnout kapitálové injekce bez přijetí prováděcích opatření (40). Organizace ITD se proto domnívá, že datum poskytnutí kapitálové injekce společností PostNord společnosti Post Danmark a Dánskem společnosti PostNord, tj. 11. června 2018, je nesprávné.

(66) Organizace ITD se rovněž odvolává na zprávu vypracovanou dánským státním auditorem (dále jen „Rigsrevisionen“) zveřejněnou dne 15. ledna 2021. Tato zpráva uvádí závěry Rigsrevisionen ohledně přiměřenosti dohledu nad účetními postupy společnosti Post Danmark. Graf obsažený v této zprávě i znění této zprávy podle organizace ITD prokazují, že všechny tři kapitálové injekce představují jediné opatření a byly poskytnuty ke stejnému dni, tj. k 20. říjnu 2017, v den uzavření říjnové dohody.

3.1.3. Kapitálové injekce představují podporu

3.1.3.1. Státní prostředky, přičitatelnost, selektivita, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

(67) Organizace ITD vítá, že Komise v posouzení podpory provedeném v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že tři kapitálové injekce zahrnují státní prostředky a lze je přičíst Dánsku, Švédsku nebo oběma těmto státům, jsou selektivní, narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy.

3.1.3.2. Výhoda získaná na základě kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord společnosti Post Danmark

(68) Organizace ITD nepovažuje analýzu diskontovaných peněžních toků vypracovanou společností PostNord, jež uvádí, že zisky společnosti PostNord v důsledku kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord společnosti Post Danmark převyšují ztráty z likvidace společnosti Post Danmark, za spolehlivou z těchto důvodů: a) analýzu diskontovaných peněžních toků vypracovala společnost PostNord a nikoli nezávislý odborník; b) kapitálové náklady jsou v analýze diskontovaných peněžních toků podhodnoceny, jelikož zahrnují pouze jednu kapitálovou injekci (tj. kapitálovou injekci poskytnutou společností PostNord společnosti Post Danmark), přičemž podle organizace ITD jsou všechny kapitálové injekce propojené a měly by být proto považovány za jediný zásah, jejž by měla analýza diskontovaných peněžních toků zohledňovat; c) analýza diskontovaných peněžních toků zahrnuje nezpůsobilé náklady, neboť zohledňuje: 1) dluh z hypotečního úvěru a úvěrů společnosti Post Danmark, jenž by společnost Post Danmark nebyla schopna v případě likvidace splatit; podle dánských právních předpisů měly být zohledněny náklady, jež souvisejí pouze s hodnotou akcií společnosti PostNord s ohledem na likvidační hodnotu aktiv společnosti Post Danmark; 2) náklady spojené s povinnostmi veřejných orgánů, například náklady ručitele (konkrétně společnosti PostNord) na zaplacení dluhu z hypotečního úvěru a jiných úvěrů společnosti Post Danmark, jež představují formu státní podpory a jež by se s ohledem na katastrofální finanční situaci společnosti Post Danmark v posledních několika letech nezavázal uhradit žádný soukromý investor; 3) nepřímé náklady spojené s úpadkem, konkrétně údajné vyšší výpůjční náklady společnosti PostNord a ztrátu její „schopnosti nabízet komplexní skandinávská logistická řešení“ (41), jakož i „ztrátu synergií a rozsahu jejích skandinávských operací“ (42), které by žádný soukromý investor nebyl ochoten zaplatit, a měly by proto být vyloučeny, neboť zahrnují poskytování státní podpory; d) podle organizace ITD analýza diskontovaných peněžních toků zahrnuje nezpůsobilé peněžní toky, například vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu, jež je státní podporou, a měla by proto být rovněž vyloučena.

(69) Organizace ITD dále tvrdí, že: a) i kdyby bylo přijato, že by akcionáři společnosti Post Danmark museli nést přímé a nepřímé náklady spojené s úpadkem, neměly by diskontované peněžní toky zahrnovat celou částku ušetřených nákladů spojených s úpadkem společnosti Post Danmark, neboť jejímu úpadku by nemuselo být nezbytně zamezeno tím, že jí společnost PostNord poskytne kapitálovou injekci; b) příjmy jsou v diskontovaných peněžních tocích příliš vysoké a nezohledňují riziko, že licence na povinnost poskytovat univerzální službu nemusí být po roce 2019 prodloužena. Organizace ITD navrhla, aby bylo toto riziko pro rok 2020 a další roky zohledněno použitím vyšší diskontní sazby (konkrétně WACC); c) s ohledem na 10 % pokles čistého obratu z prodeje společnosti Post Danmark v roce 2017 je odhad míry růstu na trhu s listovními zásilkami a logistickém trhu obsažený v diskontovaných peněžních tocích příliš optimistický, a tedy sporný; d) WACC obsažený v diskontovaných peněžních tocích je příliš nízký, protože zohledňuje spíše srovnatelné provozovatele poštovních služeb společnosti PostNord než společnosti Post Danmark. WACC navíc nezohledňuje riziko úpadku v důsledku transformačního plánu a vlastní předpoklady ohledně budoucích tržních podmínek; e) potenciální ztrátu investičního stupně by zapříčinila skutečnost, že kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord není finančně zdravá, čímž by se prokázalo, že kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord nesplňuje kritérium soukromého investora na trhu.

3.1.3.3. Výhoda získaná na základě kapitálových injekcí poskytnutých Dánskem a Švédskem společnosti PostNord

(70) Organizace ITD se domnívá, že kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem zpochybňuje více skutečností, než jsou ty, které uvádí Komise v rozhodnutí o zahájení řízení: a) na základě říjnové dohody je zřejmé, že kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem společnosti PostNord mají být převedeny na společnost Post Danmark a že žádný soukromý investor na trhu by do společnosti Post Danmark nevložil kapitál; b) žádná ze tří kapitálových injekcí není v souladu s tržními podmínkami, neboť Dánsko v prosinci 2019 poskytlo dalších 112 milionů DKK (přibližně 15 milionů EUR) na prodloužení licence na povinnost poskytovat univerzální službu společnosti Post Danmark na období od 1. ledna 2020 do 30. června 2020 s cílem umožnit společnosti Post Danmark A/S přežít; c) výpočet čisté současné hodnoty provedený v případě dánské a švédské kapitálové injekce s cílem prokázat jejich soulad s tržními podmínkami v souvislosti se zachováním úvěrového hodnocení společnosti PostNord neuvádí jejich návratnost (je-li vůbec nějaká); d) nebylo provedeno srovnání mezi hodnotou kapitálových injekcí a hypotetickým srovnávacím scénářem, pokud by společnost PostNord byla zlikvidována, a proto by tyto kapitálové injekce neposkytl žádný soukromý investor na trhu.

3.2. Dansk Distribution

(71) Společnost Dansk Distribution A/S má sídlo v Karlslunde (v Dánsku) a přepravuje balíky, palety a kusový nálad. Společnost Dansk Distribution tvrdí, že je konkurentem společnosti Post Danmark v oblasti balíků a v obecnější rovině v odvětví distribuce. Má zájem na zaslání připomínek z toho důvodu, že společnosti Dansk Distribution a Post Danmark se účastní stejných zadávacích řízení na zakázky v oblasti logistiky, přičemž společnost Post Danmark by podle ní nabízela ceny pod úrovní tržní ceny.

(72) Společnost Dansk Distribution zaslala stejné připomínky jako organizace ITD.

3.3. Dansk Scanning

(73) Společnost Dansk Scanning A/S má sídlo v Esbjergu (v Dánsku) a vytváří pro své klienty digitální archivy. Nabízí řadu digitalizačních služeb. Společnost Dansk Scanning tvrdí, že je konkurentem společnosti Post Danmark v odvětví digitalizovaných poštovních služeb, a zejména na trhu služeb skenování.

(74) Společnost Dansk Scanning zaslala stejné připomínky jako organizace ITD.

3.4. Danske Fragtmænd A/S

(75) Společnost Danske Fragtmænd A/S má sídlo v Aarhusu (v Dánsku) a je dceřiným podnikem společnosti Fragtmænd Holding A/S. Poskytuje logistické služby firemním zákazníkům v Dánsku. Přijímá objednávky a následně skladuje, vychystává, balí a rozesílá polotovary a hotové výrobky, náhradní díly, zboží běžné spotřeby, zboží dlouhodobé spotřeby. Může doručovat každodenně a zajišťuje dodávky až do domu. Společnost Danske Fragtmænd dále působí na trhu skladovacích a informačních služeb.

(76) Společnost Danske Fragtmænd A/S zaslala stejné připomínky jako organizace ITD.

3.5. Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) Společnost Jørgen Jensen Distribution má sídlo v Ikastu (v Dánsku) a poskytuje služby nákladní dopravy. Poskytuje různé dopravní služby, včetně rozesílání balíků, nákladu, paletizovaného nákladu, doručování na dlouhé vzdálenosti, doručování zboží, které je citlivé na teplotu (například potravin), a zboží, které není citlivé na teplotu. Společnost Jørgen Jensen Distribution dále působí na trhu dopravních služeb s vyzvednutím a doručením ve velmi krátké lhůtě a také kurýrních služeb. Společnost Jørgen Jensen Distribution tvrdí, že je konkurentem společnosti Post Danmark v odvětví dopravy a distribuce. Podle ní kapitálové injekce, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, přímo ovlivňují její činnost, jelikož by společnosti Post Danmark umožnily nabízet nižší ceny pod úrovní tržní ceny (o 15 % až 30 % nižší). Společnost Jørgen Jensen Distribution uvádí, že tuto situaci pocítila v rámci zadávacích řízení a soutěžních řízení na základě výzev zákazníků (43).

(78) Společnost Jørgen Jensen Distribution A/S zaslala stejné připomínky jako organizace ITD.

3.6. UPS

79) Společnost UPS je globálním poskytovatelem specializovaných poštovních a přepravních služeb. Po Spojených státech amerických je jejím největším trhem Evropa, ve které poskytuje své služby v rámci 56 zemí a území. Od roku 1988 společnost UPS působí na dánském trhu, kde nabízí vnitrostátní, mezinárodní poštovní a logistické služby, včetně expresního a standardního doručování balíků a také řadu služeb letecké, námořní a silniční nákladní dopravy. Společnost UPS tvrdí, že společnost Post Danmark je její přímý konkurent v odvětví neuniverzálních balíků a poštovních služeb a logistiky.

(80) Společnost UPS zaslala připomínky, které se do velké míry shodují s těmi, jež předložila společnost ITD a další třetí strany, zaslala však také specifické připomínky související s hodnocením zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu.

3.6.1. Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord společnosti Post Danmark

(81) Za prvé, společnost UPS tvrdí, že předpokládanou míru růstu uvedenou ve výpočtech diskontovaných peněžních toků lze ověřit jejím řádným srovnáním s mírou růstu v odvětví poštovních služeb a logistiky podle údajů obsažených v řadě výzkumných prací a dalších zdrojích (44).

(82) Společnost UPS dále navrhuje, aby byla zpochybněna schopnost společnosti PostNord přesně předpovídat očekávané výsledky v rámci konkrétních cílů, jako je míra růstu příjmů a EBIT společnosti. EBIT by pro tyto cíle mohl být posouzen pomocí „zpětného testování“ historického plánu a skutečných výsledků.

(83) Společnost UPS dále tvrdí, že dodatečné výpůjční náklady v důsledku zhoršení ratingu by měly být zahrnuty do diskontovaných peněžních toků, a to nejen ve scénáři úpadku bez kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord, ale také ve scénáři s poskytnutím kapitálové injekce společností PostNord. To by podle společnosti UPS bylo v souladu s prohlášením dánských orgánů, že by se v důsledku kapitálové injekce poskytnuté společnosti Post Danmark mohlo také snížit úvěrové hodnocení společnosti PostNord.

3.6.2. Kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem společnosti PostNord

(84) Aby bylo možné určit, zda by kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem poskytl i soukromý investor, mělo by být podle společnosti UPS provedeno podrobnější posouzení údajných dodatečných výpůjčních nákladů v důsledku zhoršení ratingu společnosti PostNord. Toto posouzení by pak prostřednictvím analýzy předpokládaných peněžních toků a přehledu stávajícího dluhu mělo zohlednit očekávanou budoucí potřebu finančních prostředků.

3.7. Anonymní třetí strana

(85) Anonymní třetí strana tvrdí, že je konkurentem společnosti Post Danmark v odvětví přepravy balíků a nákladu.

(86) Anonymní třetí strana zaslala stejné připomínky jako organizace ITD.

4. PŘIPOMÍNKY DÁNSKA A ŠVÉDSKA

4.1. Společné připomínky Dánska a Švédska k rozhodnutí o zahájení řízení

(87) Švédsko a Dánsko ve svých společných připomínkách uvedly, že jako samostatní a nezávislí vlastníci společnosti PostNord AB provedli své vlastní posouzení hospodářských důvodů jimi poskytnutých kapitálových injekcí. Jejich připomínky ke kapitálovým injekcím poskytnutým Dánskem a Švédskem jsou proto uvedeny zvlášť v oddílech 4.2 a 4.3.

(88) Švédsko a Dánsko ke svým společným připomínkám přiložily připomínky společnosti PostNord AB k rozhodnutí o zahájení řízení. Podle společnosti PostNord AB „dánská vláda a švédská vláda požádaly společnost PostNord AB, aby se vyjádřila k částem rozhodnutí o zahájení řízení a k podáním třetích stran týkajícím se převodů uvnitř skupiny“. Jelikož připomínky společnosti PostNord AB předložily Švédsko i Dánsko, Komise tyto připomínky považuje za připomínky Dánska a Švédska.

4.1.1. Kapitálové injekce představují tři samostatná opatření

(89) Za prvé, Švédsko a Dánsko uvádí, že tři kapitálové injekce představují tři samostatná opatření a také vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu poskytnutá společnosti Post Danmark v letech 2017 až 2019 je samostatným opatřením. Podle nich to vyplývá z říjnové dohody, na základě níž bylo poskytnutí dánské kapitálové injekce ve výši 267 milionů SEK a švédské kapitálové injekce ve výši 400 milionů SEK podmíněno tím, že Dánsko vyplatí vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu. Vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu byla obdobně nezbytná pro posouzení toho, zda společnost PostNord Group poskytla kapitálovou injekci za tržních podmínek. Podmínění kapitálové injekce (v souladu s tržními podmínkami) poskytnutím slučitelné státní podpory stejnému podniku je podle Dánska a Švédska v rozhodovací praxi Komise obecně přijatelné (45).

(90) Za druhé, Dánsko a Švédsko souhlasí s Komisí v tom, že tři kapitálové injekce představují tři samostatná opatření. V tomto ohledu tvrdí, že stanovisko Komise (konkrétně skutečnost, že opatření jsou poskytnuta různými typy investorů, jimž vznikají různé finanční náklady a mají různé požadavky na návratnost a rozhodovací proces, a že opatření mají různé příjemce a různé cíle) je správné a je podpořeno rozsudkem ve věci Řecká republika v. Komise (46). V této věci Tribunál rozhodl, že Komise měla vycházet z celkového relevantního skutkového a právního stavu, a nikoli pouze z kontextu a časového sledu opatření.

(91) Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že Švédsko nemělo na dánském území žádné povinnosti vyplývající ze směrnice 97/67/ES, a nemělo tedy žádné jiné popudy než učinit hospodářsky odůvodněná investiční rozhodnutí týkající se financování transformačního plánu společnosti Post Danmark společností PostNord Group. Z toho vyplývá, že zájem Švédska o společnost Post Danmark je čistě obchodní.

(92) Podle Dánska a Švédska judikatura potvrzuje, že by mělo být několik veřejných subjektů ze stejného členského státu považováno za samostatné tržní hospodářské subjekty (47). Z tohoto důvodu považují za nesporné, že by se na dva různé státy mělo pohlížet jako na dva samostatné a nezávislé účastníky trhu.

(93) Z tohoto pohledu jsou různými investory nejen Dánsko a Švédsko, ale také tyto státy a společnost PostNord Group. Tato skutečnost by vyplynula zejména z analýzy ziskovosti (nebo zmírnění ztrát), kterou vypracovala společnost PostNord Group před tím, než provedla investici do společnosti Post Danmark, a která se liší od analýzy Dánska a Švédska.

(94) Ohledně kapitálových injekcí poskytnutých různým příjemcům Dánsko a Švédsko uvádějí, že odkazování zúčastněných stran na říjnovou dohodu, jež údajně uvádí, že je společnost Post Danmark jediným příjemcem, není důvodné, neboť říjnová dohoda neměla za cíl určit skutečné příjemce státní podpory. Říjnová dohoda byla spíše dohodou o zásadách, což je zřejmé z jejího znění. Dánsko a Švédsko uvedly, že jejich příslušné kapitálové injekce nejsou poskytnuty společnosti Post Danmark, a měla by z nich tedy primárně těžit společnost PostNord AB.

(95) Dánsko a Švédsko uvádějí, že případná nepřímá výhoda, kterou by společnost Post Danmark mohla v důsledku jejich kapitálových injekcí získat, by byla příliš nepřímá na to, aby představovala výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Obdobnou nepřímou výhodu by navíc získaly i další dceřiné podniky společnosti PostNord Group.

(96) Ohledně opatření s různými cíli Dánsko a Švédsko předně uvádějí, že společnost PostNord Group poskytla kapitálovou injekci společnosti Post Danmark s cílem usnadnit provádění transformačního plánu a zvýšit hodnotu pro akcionáře (nebo snížit potenciální ztráty). Za druhé, Dánsko a Švédsko svými příslušnými kapitálovými injekcemi měly za cíl snížit riziko pro celou společnost PostNord Group, jež je považována za společnost bez investičního stupně, a tím zachovat nebo zvýšit hodnotu pro akcionáře.

4.1.2. Tři kapitálové injekce byly poskytnuty v různé dny

(97) Dánsko a Švédsko považují za důležité vyjasnit své vnitrostátní rozhodovací postupy použitelné na jejich příslušné kapitálové injekce a opravit rozhodnutí o zahájení řízení ohledně doby, kdy byly jejich příslušné kapitálové injekce skutečně poskytnuty.

(98) V Dánsku vyžadují všechny náklady nebo výdaje, které nejsou obsaženy ve státním rozpočtu, v souladu s každoroční úpravou v zákoně o financích samostatný právní základ, aby mohly být právně závazné. Tímto právním základem může být ministerská vyhláška (Akstykke) vydaná finančním výborem parlamentu na žádost příslušného ministerstva (v případě ministerstva dopravy, stavebnictví a bydlení). Po jejím přijetí stát vyhradí prostředky na dosažení cíle uvedeného v ministerské vyhlášce a ministerstvo může následně s prostředky nakládat prostřednictvím svého účtu státní pokladny za podmínek stanovených v ministerské vyhlášce. Přijetím ministerské vyhlášky nevzniká ministerstvu povinnost nakládat s finančními prostředky. Ministerská vyhláška pouze stanoví právní základ pro nakládání s těmito prostředky. V případě, že ministerstvo prostředky nevyužije (např. z důvodu nemožnosti dokončit transakci, zpoždění nebo zrušení některých projektů), jsou prostředky vráceny do státní pokladny. Ministerskou vyhláškou pro dánskou kapitálovou injekci je ministerská vyhláška ze dne 17. května 2018.

(99) Ve Švédsku potřebuje vláda pro provedení změny v portfoliu svých společností, včetně poskytnutí kapitálových injekcí mandát od parlamentu. Tento mandát od parlamentu umožňuje vládě jednat. Zpravidla však neukládá vládě žádnou povinnost jednat v určitou dobu nebo určitým způsobem. Mezi okamžikem schválení parlamentem, kdy vláda může jednat, a okamžikem, kdy vláda skutečně jedná, může uplynout delší časové období nebo vláda nemusí jednat vůbec. Na konci roku 2019 měla švédská vláda několik mandátů, na základě kterých mohla jednat, dosud však na jejich základě zčásti ani v plném rozsahu nejednala (48). Poskytnutí švédské kapitálové injekce společnosti PostNord AB vyžaduje rozhodnutí vlády, a tedy mandát od parlamentu.

(100) S ohledem na 97. až 99. bod odůvodnění Dánsko a Švédsko rozlišují mezi datem, kdy byla přijata investiční rozhodnutí (jinak řečeno, veškerá posouzení souladu s tržními podmínkami by měla být provedena před tímto datem), datem, kdy kapitálové injekce byly poskytnuty, a datem, kdy byly zpřístupněny nebo vyplaceny příjemci. Tyto tři časové okamžiky jsou znázorněny na obrázku 3 předloženém Dánskem a Švédskem: Obrázek 3 Časový rámec poskytnutí tří kapitálových injekcí:

(101) Dánsko a Švédsko uvádějí, že z obrázku 3 vyplývá, že: a) uvedeným investičním rozhodnutím dánského vlastníka ze dne 17. května 2018 je ministerská vyhláška uvedená v 98. bodě odůvodnění; b) investiční rozhodnutí švédského vlastníka ze dne 29. listopadu 2018 (49) bylo přijato na základě rozhodnutí parlamentu ze dne 12. prosince 2017 (50), jež vládě umožnilo poskytnout kapitálovou injekci; c) investiční rozhodnutí společnosti PostNord ze dne 11. června 2018 bylo přijato po uzavření prováděcí dohody (viz 25. bod odůvodnění) a následném rozhodnutí představenstva téhož dne o tom, že by kapitálová injekce byla hospodářsky odůvodněná; d) Dánsko poskytlo kapitálovou injekci až dne 10. prosince 2018, kdy byla vyplacena. Podle Dánska neměla společnost PostNord AB před tímto datem na získání kapitálu žádný právní nárok. Dánsko má za to, že ministerská vyhláška ze dne 17. května 2018 neznamená pro Dánsko povinnost poskytnout podporu (viz 98. bod odůvodnění); e) Švédsko poskytlo svou kapitálovou injekci dne 29. listopadu 2018, tedy ve stejný den, kdy bylo přijato investiční rozhodnutí; f) společnost PostNord poskytla svou kapitálovou injekci dne 11. června 2018, tedy ve stejný den, kdy bylo přijato investiční rozhodnutí. Tato skutečnost je v souladu se závěrem Komise uvedeným v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení; g) Dánsko vyplatilo svou kapitálovou injekci dne 10. prosince 2018, tedy ve stejný den, kdy ji poskytlo; h) Švédsko vyplatilo svou kapitálovou injekci dne 10. prosince 2018; i) společnost PostNord Group vyplatila svou kapitálovou injekci (poníženou o 150 milionů DKK vyplacených již dne 4. dubna 2018) dne 18. června 2018, tedy ve stejný den, kdy byla také vyplacena vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu, jež byla schválena ve věci SA.47707.

4.1.3. Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group společnosti Post Danmark nezahrnuje státní podporu

4.1.3.1. Společné připomínky Dánska a Švédska ohledně přičitatelnosti, státních prostředků a narušení hospodářské soutěže

(102) Podle dánských a švédských orgánů představovala kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group společnosti Post Danmark pouze převod v rámci stejného podniku (tj. PostNord Group) a nezměnila by podmínky hospodářské soutěže na trhu (51), protože společnost Post Danmark již byla na trhu přítomna a působila na něm.

(103) V tomto ohledu Dánsko a Švédsko uvádějí, že z rozsudku Soudního dvora ve věci ENEA vyplývá, že „prostředky veřejných podniků mohou být považovány za státní prostředky, když stát může prostřednictvím svého dominantního vlivu rozhodovat o jejich využití k financování zvýhodnění ve prospěch jiných podniků“ (zvýraznění doplněno dánskými a švédskými orgány) (52).

(104) Dánské a švédské orgány se však v projednávané věci domnívají, že Dánsko ani Švédsko nebyly schopny rozhodovat o využití prostředků společnosti PostNord Group ve prospěch společnosti Post Danmark, ale především převod finančních prostředků mezi různými subjekty v rámci společnosti PostNord (například kapitálová injekce v rámci skupiny) by nepředstavoval zvýhodnění „ve prospěch jiných podniků“ (53), nýbrž by šlo pouze o převod v rámci téhož podniku (společnosti PostNord).

(105) Dánské a švédské orgány dále uvádějí a znovu odkazují na rozsudek ve věci ENEA (54), že nevyplývá, že se jednání společnosti PostNord AB „řídilo pokyny pocházejícími od orgánů veřejné správy“, a nebylo tudíž přičitatelné Dánsku ani Švédsku.

(106) V této souvislosti Dánsko a Švédsko rovněž tvrdí, že z judikatury Unie ve věci Stardust Marine vyplývá, že pokud jsou rozhodnutí přijímána veřejnými podniky, samotná skutečnost, že veřejný podnik je pod kontrolou státu, nepostačuje k tomu, aby opatření přijatá tímto podnikem byla přičitatelná státu. Je totiž třeba prokázat, že lze mít za to, že se orgány veřejné správy podílely na přijetí opatření, a tuto přičitatelnost opatření státu je možné vyvodit ze souhrnu nepřímých důkazů (55).

(107) Dánské a švédské orgány uvádějí, že převod částky ve výši 150 milionů DKK byl dne 4. dubna 2018 uskutečněn s cílem zajistit, aby společnost Post Danmark mohla pokračovat v činnosti, zatímco čekala na to, až Komise schválí očekávanou vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu a až společnost PostNord Group následně provede transformační plán a poskytne kapitálovou injekci. Navíc neexistuje žádný důkaz o tom, že by se Dánsko a Švédsko tak či onak podílely na přijetí rozhodnutí o převodu částky ve výši 150 milionů DKK.

(108) Převody provedené v červnu 2018 a únoru 2019 byly součástí rozhodnutí společnosti PostNord AB ze dne 11. června 2018 pokračovat v provádění transformačního plánu (datum prováděcí dohody, viz 25. bod odůvodnění). V souvislosti s těmito dvěma převody navíc Dánsko a Švédsko tvrdí, že neexistují žádné důkazy o tom, že by se oba státy podílely na přijetí rozhodnutí společnosti PostNord AB pokračovat v provádění transformačního plánu (včetně provedení interních převodů ze dne 18. června 2018 a 4. února 2019) jiným způsobem než jako akcionáři společnosti PostNord AB. Dánsko a Švédsko se proto domnívají, že Komise v 87. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení nesprávně uvedla, že interní převod kapitálu lze přičíst Dánsku a Švédsku, protože byl zahrnut v říjnové dohodě. Dánsko a Švédsko v tomto ohledu tvrdí, že říjnové dohody se účastní pouze dva vlastníci (Dánsko a Švédsko), a nikoli společnost PostNord Group.

(109) Dánsko a Švédsko dále tvrdí, že zmínky o záměru společnosti PostNord AB provést nový model fungování a souvisejícím poskytnutí kapitálové injekce společností PostNord Group společnosti Post Danmark uvedené v bodech 1 a 4 říjnové dohody pouze vymezují faktický kontext říjnové dohody. Neznamená to, že lze rozhodnutí společnosti PostNord AB provést transformační plán přičíst Dánsku a Švédsku. Tento závěr podporuje skutečnost, že: a) transformační plán byl z iniciativy společnosti PostNord AB vypracován již na podzim 2016; b) interní převod kapitálu do společnosti Post Danmark byl proveden již v únoru 2017 a c) základní analýzy a hodnocení situace a obchodního plánu společnosti Post Danmark byly provedeny společností PostNord AB, a nikoli Dánskem a Švédskem.

(110) Podmínka, že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu Dánskem bude poskytnuta až po provedení transformačního plánu (bod 9 říjnové dohody), podle Dánska a Švédska jenom podporuje skutečnost, že rozhodnutí o provedení uvedeného transformačního plánu záviselo na společnosti PostNord AB, neboť tato podmínka by byla v případě, že by společnost PostNord AB již měl povinnost tento plán provést, nadbytečná.

4.1.3.2. Společné připomínky Dánska a Švédska ohledně neexistence výhody

(111) Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost PostNord Group poskytla kapitálovou injekci společnosti Post Danmark podle zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu. Rozhodnutí společnosti PostNord provést interní převody kapitálu bylo založeno na metodách, jež jsou v souladu s tržními postupy, například analýze diskontovaných peněžních toků, modelu oceňování kapitálových aktiv a váženém průměru nákladů kapitálu.

(112) Dánsko a Švédsko zejména tvrdí, že míra růstu společnosti Post Danmark na trhu s listovními zásilkami ([…] % ročně), na logistickém trhu ([…] %) a celkový (kombinovaný) růst (to znamená, že se očekává dosažení […] % v roce 2026 a […] % po roce 2026) předpokládané v modelu diskontovaných peněžních toků jsou konzervativní. Jejich tvrzení se opírá o očekávání, že míra růstu logistiky bude přinejmenším taková jako základní míra růstu HDP a že se pokles v oblasti listovních zásilek do roku 2022 zpomalí a v roce 2026 se stabilizuje. Předpokládané míry růstu vycházely z trendů jejich vývoje za posledních několik let a zohledňovaly předpokládanou inflaci a populační růst. Předpokládané zpomalení poklesu služeb listovních zásilek do roku 2022 se opíralo o skutečnost, že velká část dánského objemu pošty již byla digitalizována (cca 80 % objemu ve srovnání s rokem 2001), a o předpoklad, že zbývající část objemu pošty by klesala mnohem pomaleji než první, mnohem větší část (56).

(113) Dánsko a Švédsko dále tvrdí, že podle scénáře úpadku společnosti Post Danmark by trh měl pochybnosti o tom, zda je společnost PostNord Group schopná a ochotná podporovat zbývající dceřiné podniky. Podle tohoto scénáře by se stínové úvěrové hodnocení společnosti PostNord AB výrazně snížilo z ekvivalentu slabého investičního stupně v oblasti […] na spekulativní stupeň v oblasti […]. Toto snížení by odpovídalo rozpětí mezi […] dluhopisem a […] dluhopisem ve výši […] bazických bodů nebo ekvivalentním […] % výnosu. Dánsko a Švédsko proto považují předpokládané […]% zvýšení výpůjčních nákladů v případě scénáře úpadku za konzervativní. Zvýšené výpůjční náklady byly vypočítány na základě hrubého dluhu ve výši […] SEK, což se považuje za průměrný zůstatek úročených závazků, jenž je v letech 2018 až 2026 zapotřebí k financování společnosti PostNord Group podle scénáře úpadku společnosti Post Danmark.

(114) Dánsko a Švédsko tvrdí, že v případě úpadku společnosti Post Danmark by společnost PostNord ztratila konkurenční výhodu, jež spočívá v komplexní skandinávské síti doplněné kombinovanými synergiemi v rámci stávajícího modelu fungování. Tím by do roku 2026 poklesly příjmy společnosti PostNord z činností ve skandinávském regionu o […] % (index s inflací a růstem balíků), tj. o […] milionů SEK, přičemž odpovídající dopad na zisk před úroky, zdaněním, odpisy a amortizací (dále jen „EBITDA“) by byl […] %.

(115) K prokázání souladu kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord Group s tržními podmínkami předložily Dánsko a Švédsko dvě podrobné kvantitativní analýzy. Tyto analýzy se zabývají výpočty, jež společnost PostNord Group provedla před investicí. Obě analýzy jsou modely diskontovaných peněžních toků založené na prognózách nákladů a výnosů diskontovaných na dobu investice s cílem určit celkovou ziskovost této investice. Tyto dvě analýzy se liší především druhem zvažovaného zisku.

(116) První analýza (uvedená v tabulce 2) vypočítává nejprve hodnotu podniku a následně vypočítává hodnotu vlastního kapitálu. Zahrnuje model diskontovaných peněžních toků týkající se volných peněžních toků, jež narůstají na úrovni celé společnosti Post Danmark, konkrétně zisků, jež lze rozdělit jak na dluh, tak akcionářům (volné peněžní toky do společnosti), diskontovaných pomocí WACC společnosti Post Danmark. Vedle těchto zisků zahrnuje první analýza i potenciální ztráty, které by společnost PostNord Group utrpěla na základě hypotetického srovnávacího scénáře v případě úpadku společnosti Post Danmark. Tyto ztráty zahrnují mimo jiné vyšší úrokové náklady zapříčiněné potenciálními obavami ohledně schopnosti společnosti PostNord Group splácet svůj dluh, příjmy v důsledku synergií mezi společností Post Danmark a dalšími činnostmi společnosti PostNord Group a příjmy, které společnost PostNord Group získává od společnosti Post Danmark jako náhradu nákladů na úrovni skupiny (například nákladů […] a […]). Hodnota vlastního kapitálu se vypočítá odečtením čistého dluhu od hodnoty podniku. Tabulka 2 Post Danmark A/S – model hodnocení diskontovaných peněžních toků pro kapitálovou injekci poskytnutou společností PostNord Group – hodnota podniku/společnosti (částky v mil. DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Předpokládaná konečná hodnota podniku/společnosti ZISK PŘED ÚROKY, ZDANĚNÍM, ODPISY A AMORTIZACÍ (EBITDA) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kapitálové výdaje (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Změna čistého pracovního kapitálu (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kapitálová injekce související s povinností poskytovat univerzální službu 1 161 Čistý nárůst rezerv (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Daň z EBIT (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) FCFF (včetně povinnosti poskytovat univerzální službu) (Volné peněžní toky do společnosti) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) WACC […] % Konečná míra růstu FCFF […] % Konečná hodnota podniku/společnosti (…) Současná hodnota (PV) FCFF (A) (…) PV konečné hodnoty podniku/společnosti (B) (…) Hodnota podniku/společnosti (C) = (A) + (B) (…) Čistý dluh (D) (…) Hodnota vlastního kapitálu (E) = (C) – (D) (…) PV účinků úpadku (F) (…) Ztráty z vlastního kapitálu společnosti PostNord ve scénáři likvidace společnosti Post Danmark (G) = (F) – (E) (…) Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group (H) -–2 339

(117) Podle Dánska a Švédska z tabulky 2 vyplývá, že na základě scénáře likvidace společnosti Post Danmark by společnost PostNord Group (jako jediný akcionář) utrpěla ztráty (konkrétně ztráty vlastního kapitálu, „G“) ve výši […] mil. DKK, jež by byly vyšší než náklady, které společnosti PostNord Group skutečně vznikly vložením kapitálu („H“) ve výši 2 339 mld. DKK na podporu společnosti Post Danmark.

(118) Druhá kvantitativní analýza (uvedená v tabulce 3) se zaměřuje přímo na hodnotu vlastního kapitálu a spočívá v použití metody diskontovaných peněžních toků, která je založena na ziscích plynoucích pouze vlastníkovi společnosti Post Danmark, tj. společnosti PostNord Group. Metoda diskontovaných peněžních toků vychází ze stejných volných peněžních toků do společnosti použitých v první analýze, od nichž následně odečítá úrokové náklady na dluh, splácení úvěrů a přítok peněžních prostředků z nových úvěrů na úrovni společnosti Post Danmark, čímž dostává volné peněžní toky do vlastního kapitálu. Tento volný peněžní tok se diskontuje o náklady na vlastní kapitál vlastníka (společnosti PostNord Group). Podobně jako v první analýze bere výpočet hodnoty vlastního kapitálu poskytnutý Dánskem v úvahu nepříznivé dopady na společnost PostNord Group na základě hypotetického srovnávacího scénáře. Tabulka 3 Post Danmark A/S – model hodnocení diskontovaných peněžních toků pro kapitálovou injekci poskytnutou společností PostNord Group – hodnota vlastního kapitálu (částky v mil. DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Předpokládaná konečná hodnota vlastního kapitálu FCFF (včetně povinnosti poskytovat univerzální službu) (Volné peněžní toky do společnosti) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kapitálová injekce související s povinností poskytovat univerzální službu –1 161 Volné hotovostní prostředky společnosti (bez povinnosti poskytovat univerzální službu) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Změna čistého dluhu (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Náklady na úroky (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Rozdíl v dani mezi volnými peněžními toky do společnosti a volnými peněžními toky do vlastního kapitálu (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kapitálová injekce související s povinností poskytovat univerzální službu 1 161 FCFE (včetně povinnosti poskytovat univerzální službu) (Volné peněžní toky do vlastního kapitálu) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Náklady vlastního kapitálu […] % Konečná míra růstu FCFE […] % Konečná hodnota vlastního kapitálu (…) PV FCFE (A) (…) PV konečné hodnoty vlastního kapitálu (B) (…) Hodnota vlastního kapitálu (E) = (A) + (B) (…) PV účinků úpadku (F) (…) Ztráty z vlastního kapitálu společnosti PostNord ve scénáři likvidace společnosti Post Danmark (G) = (F) – (E) (…) Kapitálová injekce poskytnutá společností PostNord Group (H) -–2 339

(119) Podle Dánska a Švédska z tabulky 3 vyplývá, že na základě scénáře likvidace společnosti Post Danmark by společnost PostNord Group (jako jediný akcionář) utrpěla ztráty (konkrétně ztráty vlastního kapitálu, „G“) ve výši […] mil. DKK, jež by byly vyšší než náklady, které společnosti PostNord Group skutečně vznikly vložením kapitálu („H“) ve výši 2 339 mld. DKK na podporu společnosti Post Danmark.

(120) Dánsko i Švédsko se domnívají, že obě analýzy uvedené ve 116. a 118. bodě odůvodnění prokazují soulad kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord Group s tržními podmínkami, jelikož současná hodnota ztrát, kterým se kapitálovou injekcí zabránilo, je vyšší než náklady na tuto injekci.

(121) Ze stejných analýz také vyplývá (viz tabulka 4), že by vnitřní míra návratnosti (dále také „IRR“) ve výši […] % kapitálové injekce poskytnuté společností PostNord Group společnosti Post Danmark překročila minimální návratnost požadovanou tržně jednajícím hospodářským subjektem, tj. náklady vlastního kapitálu ve výši […] %, jak je vysvětleno níže ve 148. bodě odůvodnění. Rozvaha na konci období

Datum peněžního toku 31.12.2017 30.6.2018 30.6.2019 29.6.2020 29.6.2021 30.6.2022 30.6.2023 29.6.2024 29.6.2025 30.6.2026 Konečná hodnota vlastního kapitálu Čistý pracovní kapitál (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Dlouhodobá hmotná aktiva (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Provozní kapitál k financování (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Volné peněžní toky do vlastního kapitálu (včetně povinnosti poskytovat univerzální službu) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Přebytečné hotovostní prostředky (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Finanční stálá aktiva (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Rezervy (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Úvěry poskytnuté úvěrovým institucím (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Čistá finanční aktiva a závazky (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Vlastní kapitál (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Kapitálové injekce od investorů (–)/dividendy (+) -–2 339 (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) Vlastní kapitál podle IRR […] % Náklady vlastního kapitálu […] %

(122) Dánsko a Švédsko tvrdí, že předpoklady použité v modelech diskontovaných peněžních toků jsou obezřetné a konzervativní, protože, jak dokládají sazby WACC vzorku srovnatelných provozovatelů poštovních služeb, WACC ve výši […] % použitý v modelu diskontovaných peněžních toků je o […] procentních bodů […] než u srovnatelných subjektů. Prognózy ziskovosti jsou navíc přiměřené a odůvodněné tržními studiemi (57), přičemž předpoklady míry růstu výnosů a ziskovosti společnosti Post Danmark byly porovnány se vzorkem srovnatelných provozovatelů poštovních služeb společnosti Post Danmark (58).

4.1.4. Kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem společnosti PostNord AB nezahrnují státní podporu

(123) Dánsko a Švédsko jakožto vlastníci a investoři společnosti PostNord AB považují požadavek na měření pravděpodobnosti, zda společnost PostNord AB ztratí investiční stupeň v případě neposkytnutí kapitálových injekcí, za velmi spekulativní. Podle nich mají srovnatelní vlastníci, kteří zvažují investici do své vlastní společnosti (kterou se Dánsko a Švédsko rozhodlo provést), podrobné znalosti o svých vlastních podnicích, ale před provedením konkrétní investice nemuseli nutně popsat, vypočítat a zdokumentovat výslovně a podrobně všechny účinky této investice. Vypracovávání této dokumentace, jež je požadována, by bylo mnohem náročnější než vypracovávání dokumentace běžnými účastníky trhu před takovými investicemi. Soukromé podniky by se v podobných situacích za normálních okolností řídily tzv. pravidlem obchodního úsudku, které představuje normu, podle níž může být vedení podniku odpovědné za svá rozhodnutí. Rozhodující otázkou podle tohoto pravidla potom je, zda bylo kritérium pro rozhodnutí přiměřené a zda bylo rozhodnutí učiněno v zájmu podniku.

(124) Švédsko a Dánsko tvrdí, že kritérium pro rozhodnutí vložit kapitál do společnosti PostNord AB bylo přiměřené, dostatečné a obdobné kritériu, podle jakého by se rozhodoval srovnatelný soukromý investor, a to z následujících důvodů: a) Dánsko a Švédsko před přijetím svých investičních rozhodnutí konzultovaly externí finanční poradce, kteří provedli hospodářská hodnocení souladu těchto rozhodnutí s tržními podmínkami a doporučili kapitálové injekce poskytnout; b) Dánsko a Švédsko prokázaly, že kapitálové injekce byly přiměřenými investicemi, tím, že vyčíslily předpokládané náklady v případě neposkytnutí kapitálu a provedly kvalitativnější posouzení pozitivních a negativních dopadů kapitálových injekcí a c) Dánsko a Švédsko prokázaly, že k investování do společnosti PostNord AB neměly žádné jiné popudy než učinit ekonomicky racionální investiční rozhodnutí týkající se financování provedení transformačního plánu společnosti Post Danmark společností PostNord.

(125) Podle Dánska a Švédska z analýzy diskontovaných peněžních toků vyplývá, že jejich investice mají pozitivní návratnost, neboť vytvářejí hodnotu; v případě, že by společnost PostNord AB ztratila investiční stupeň, utrpěla by pokles hodnoty podniku ve výši 1 071 milionů SEK. Tento pokles hodnoty by překročil skutečné celkové náklady, které Dánsku a Švédsku vznikly, ve výši 667 milionů SEK, tedy celkový jimi vložený kapitál. Vycházeli z účinků svých investic na hodnotu podniku PostNord AB a jejich cílem bylo chránit jeho hodnotu z pozice akcionářů (tj. hodnotu vlastního kapitálu ve výši […] SEK) a podle nich zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu nevyžaduje, aby vlastníci provedli hospodářská hodnocení na základě hypotetického srovnávacího scénáře v případě likvidace společnosti PostNord AB.

(126) Dánsko a Švédsko navíc tvrdí, že měly dobré povědomí o potřebách refinancování společnosti PostNord, i když to nebylo výslovně uvedeno v ekonomických analýzách vlastníků. Dánsko a Švédsko se dále obrátily na finanční poradce (společnosti SEB a Rothschild), kteří provedli hloubkové analýzy finanční situace společnosti PostNord. V těchto analýzách byla zohledněna splatnost úvěrů, které mají být refinancovány. Podle Dánska a Švédska tak byl zcela prokázán předpoklad, že společnost PostNord potřebovala značné prostředky na refinancování, a proto si potřebovala zachovat investiční stupeň, jenž by jí zajistil přístup na úvěrový trh a flexibilitu při výběru nejvhodnějších zdrojů financování při co nejnižších nákladech.

(127) Dánsko a Švédsko v neposlední řadě tvrdí, že ačkoli to není vyžadováno v posouzení tržně jednajícího hospodářského subjektu, prokazují následné důkazy, například výnos z dluhopisů vydaných společností PostNord a jinými srovnatelnými provozovateli poštovních služeb v letech 2018 a 2019, že kapitálové injekce byly skutečně v souladu s tržními podmínkami a že bez kapitálových injekcí by se úrokové náklady mohly zvýšit o […] bazických bodů.

4.2. Připomínky Dánska k rozhodnutí o zahájení řízení

(128) Samostatné připomínky Dánska se týkají pouze kapitálových injekcí poskytnutým Dánskem a Švédskem. Dánsko tvrdí, že pravděpodobnost, že společnost PostNord AB ztratí svůj investiční stupeň při poskytnutí dánské a švédské kapitálové injekce i bez nich, nebyla odhadnuta explicitně, ale implicitně v posouzení dánských orgánů provedeném před přijetím investičního rozhodnutí. Podle tohoto posouzení bylo pravděpodobné (tj. […] % až […] % jisté), že společnost PostNord AB ztratí svůj investiční stupeň, pokud jí nebudou poskytnuty kapitálové injekce Dánskem a Švédskem.

(129) Kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem ve výši 667 milionů SEK by zajistily, že poměr čistého dluhu k EBITDA zůstane v nadcházejících letech pod […], tedy úrovní, kterou finanční trh obvykle vyžaduje pro vstup do určitého investičního stupně. Kapitálová injekce od vlastníků by navíc sama o sobě posílila úvěruschopnost společnosti tím, že by finančním trhům vyslala signál, že vlastníci posoudili budoucí finanční výkonnost společnosti PostNord AB a mají v ni důvěru.

(130) Dánsko tvrdí, že by nebylo v souladu s běžným tržním postupem provést přesný finanční výpočet hypotetického srovnávacího scénáře a základního scénáře, zda bude úvěrové hodnocení společnosti PostNord AB zachováno pouze díky kapitálovým injekcím od Dánska a Švédska, jelikož se s ohledem na provozní transformaci společnosti Post Danmark očekává, že se úvěruschopnost společnosti PostNord AB bude v každém případě postupně zlepšovat.

(131) Dánsko se však také domnívá, že analýza vypracovaná společností Rothschild poskytla názorný, ale realistický příklad potenciálních ztrát společnosti PostNord AB v případě, že se octne v neinvestičním stupni, na základě celkových závazků v roce 2017 (tj. […] SEK) a za předpokladu splatnosti v délce […] let. Podle této analýzy se společnost PostNord AB musí nacházet v některém investičním stupni, aby měla zajištěn nízký úrok na refinancování závazků, jež jsou splatné v blízké budoucnosti. Z analýzy proto vyplývá, že reálné riziko, že společnost PostNord AB ztratí svou hodnotu podniku v důsledku zvýšených investičních nákladů, by přimělo každého soukromého investora-vlastníka za podobných okolností k tomu, aby kapitálovou injekci poskytl bez podrobného posouzení požadovaného Komisí.

(132) Dánsko také tvrdí, že období, po které by si společnost PostNord AB zachovala svůj investiční stupeň v důsledku kapitálových injekcí od Dánska a Švédska, nelze upřesnit. Jelikož však většina závazků společnosti PostNord AB musela být refinancována v letech 2018 až 2019, bylo pro tuto společnost klíčové zachovat si investiční stupeň v uvedeném období. Společnost PostNord AB rovněž působí na trhu, který prochází významnými změnami, což znamená, že je pravděpodobné, že finanční trhy uplatní přísnější kritéria rozlišující mezi investičním a neinvestičním stupněm a budou méně flexibilní k poměru čistého dluhu k EBITDA. Za těchto okolností by rating v rámci investičního stupně společnosti PostNord AB byl důležitý po dobu několika let, dokonce i po dokončení transformace společnosti Post Danmark.

(133) Podle Dánska by byl poměr čistého dluhu k EBITDA jednou z hlavních finančních metrik používaných ratingovými agenturami k určení rizika selhání emitenta, a proto by udržení tohoto poměru pod určitou hranicí bylo pro zachování ratingu v rámci investičního stupně pro společnost PostNord AB zásadní. Finanční trhy přitom mohou při úvěrovém hodnocení vycházet pouze z očekávaných budoucích výsledků, například z pravděpodobnosti úspěšné transformace společnosti Post Danmark. Kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem společnosti PostNord AB by proto pozitivně ovlivnily posouzení rizik trhu.

4.3. Připomínky Švédska k rozhodnutí o zahájení řízení

(134) Samostatné připomínky Švédska se týkají pouze kapitálových injekcí poskytnutých Švédskem a Dánskem. Švédsko tvrdí, že pokud by společnost PostNord Group vložila kapitál do společnosti Post Danmark, aniž by Dánsko vyplatilo vyrovnávací platbu za povinnost poskytovat univerzální službu nebo akcionáři poskytli kapitálové injekce společnosti PostNord AB, byly by k provedení transformačního plánu společnosti Post Danmark zapotřebí finanční zdroje společnosti PostNord Group v rozsahu, v jakém by byla ohrožena celá skupina.

(135) Podle Švédska je dopad úpadku společnosti Post Danmark na celkovou hodnotu vlastního kapitálu akcií společnosti PostNord AB v držení švédského státu nejistý, odhaduje se však, že bude nepříznivý.

(136) Švédsko tvrdí, že pokud nebudou společnosti Post Danmark poskytnuty kapitálové injekce a vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu, bude se mít za to, že má společnost PostNord Group neinvestiční stupeň, bude mít zvýšené výpůjční náklady a omezenou finanční flexibilitou a bude znamenat významné finanční riziko. Nižší hodnocení by mohlo mít nepříznivý dopad na vztahy se zákazníky a dodavateli, způsobit potíže s udržením schopných zaměstnanců a mít další indikativní dopady vyvolané neexistencí (kapitálové) podpory ze strany vlastníka. Švédsko se proto domnívalo, že je důležité zajistit úroveň finančního rizika, jež odpovídá nebo se blíží úvěrovému hodnocení na úrovni investičního stupně […], který je srovnatelný s investičním stupněm srovnatelných provozovatelů poštovních služeb.

(137) Švédsko na základě analýzy diskontovaných peněžních toků došlo k závěru, že po zahrnutí dánské podpory ve výši 1 533 milionů SEK související s vyrovnávací platbou za povinnost poskytovat univerzální službu za roky 2017 až 2019 se čistá současná hodnota dánského podniku zvýšila z […] SEK na […] SEK, čímž se následně zvýšila hodnota vlastního kapitálu. Nárůst hodnoty vlastního kapitálu švédského akcionáře o […] SEK jasně převyšuje jeho investici ve výši 400 milionů SEK, což prokazuje, že rozhodnutí Švédska vložit kapitál do společnosti PostNord AB bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

4.4. Připomínky Dánska a Švédska k připomínce třetích stran

4.4.1. Tři kapitálové injekce představují tři samostatná opatření a nikoli jediné opatření

(138) Z důvodů uvedených v oddíle 4.1.1. Dánsko a Švédsko nesouhlasí s organizací ITD a dalšími třetími stranami v tom, že by tři kapitálové injekce měly být považovány za jediné opatření. Dánsko a Švédsko rovněž s odkazem na 75. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení uvádějí, že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu za roky 2017 až 2019 je samostatným opatřením.

(139) Dánsko a Švédsko se zejména neztotožňují s tvrzením organizace ITD, že je pro rozhodnutí o tom, zda by měla být některá opatření analyzována odděleně, třeba vzít do úvahy „situaci příjemce podpory, nikoli situaci investorů“. Podle Dánska a Švédska by soulad se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu měl záviset na hospodářské racionálnosti každého investora (59).

(140) Ohledně cíle tří kapitálových injekcí a tvrzení organizace ITD, že by údajný nedostatek finančních prostředků představující rozdíl mezi odhadovanými náklady na nový model fungování (konkrétně 5 miliard SEK podle říjnové dohody) a injekcí poskytnutou společností PostNord Group ve výši 2,339 miliardy DKK naznačoval, že kapitálové injekce od Švédska a Dánska jsou ve skutečnosti také určeny pro provedení transformačního plánu (60), Dánsko a Švédsko uvádějí, že odhadované náklady na nový model fungování uvedené v říjnové dohodě se nerovnají potřebnému kapitálu, jelikož odhadované náklady zahrnují předpokládané provozní ztráty vzniklé společnosti Post Danmark, které snižují potřebný kapitál.

(141) K tvrzení organizace ITD, že konečným příjemcem všech tří kapitálových injekcí je společnost Post Danmark (viz 58. bod odůvodnění), Dánsko a Švédsko poznamenávají, že cílem říjnové dohody není určit skutečného příjemce státní podpory. Jedná se spíše o dohodu o zásadách, jež byla následně provedena právně závaznými přísliby vůči společnosti PostNord AB.

4.4.2. Tři kapitálové injekce nebyly poskytnuty v den uzavření říjnové dohody

(142) Z důvodů uvedených v oddíle 4.1.2. Dánsko a Švédsko rovněž nesouhlasí s tvrzením organizace ITD, že tři kapitálové injekce byly poskytnuty v den uzavření říjnové dohody. Dánsko a Švédsko odkazují na podmínky uvedené v rozsudcích ve věcech Magdeburger Mühlenwerke a BSCA (61) a uvádějí, že opatření podpory lze považovat za poskytnuté pouze na základě právně závazného aktu, kterým se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje k poskytnutí opatření podpory příjemci prostřednictvím nepodmíněného a podle zákona závazného příslibu, nebo pokud byly splněny podmínky pro získání podpory a pokud lze určit příjemce podpory.

(143) Podle Dánska a Švédska říjnová dohoda nesplňuje žádnou z těchto tří podmínek z následujících důvodů: a) říjnová dohoda není právně závazná a Dánsko a Švédsko se touto dohodou nezavázaly k poskytnutí kapitálových injekcí. Říjnová dohoda je především dohodou o zásadách (62) mezi dvěma státy a nikoli vyjádřením právně závazného příslibu vůči společnosti PostNord AB; b) říjnová dohoda je podmíněná, neboť vyžaduje několik prováděcích opatření. Dánsko a Švédsko v tomto ohledu poukazují na nutnost získat souhlas svých vlád a parlamentů. Bez jejich souhlasu by Dánsko a Švédsko mohly kdykoli od dohody odstoupit, aniž by to mělo jakékoli právní důsledky. Samotný souhlas jejich parlamentů by nepostačoval, protože nezavazuje příslušné vlády k nakládání s kapitálem (viz 98. a 99. bod odůvodnění). Prvky státní podpory obsažené v říjnové dohodě musely být navíc oznámeny Komisí a jí schváleny. Aby bylo možné podmínit výplatu vyrovnávací platby za povinnost poskytovat univerzální službu jejím použitím k ukončení smluv bývalých státních zaměstnanců, byla vyžadována prováděcí dohoda (63) mezi Dánskem a společností PostNord AB. Tatáž dohoda obsahuje ustanovení, která zavazují společnost PostNord k poskytnutí vlastní kapitálové injekce společnosti Post Danmark (25. bod odůvodnění). Podle států potřeba prováděcích opatření rovněž vyplývá ze znění říjnové dohody, například „[t]yto investice se provedenou jako kapitálový vklad do společnosti za tržních podmínek, aniž by byly vydány nové akcie“. Podle Dánska a Švédska z toho plyne, že poskytnutí kapitálových injekcí je podmíněno souladem s tržními podmínkami, a je tedy vyžadována další analýza týkající se existence tohoto souladu (64); c) říjnová dohoda neurčuje příjemce, protože skutečný příjemce státních kapitálových injekcí není tentýž, jako příjemce uvedený v říjnové dohodě.

(144) Státy navíc považují tvrzení organizace ITD, že by měla být prováděcí opatření pro účely státní podpory stanovena ex ante a že by nemělo být možné poskytnout podporu bez provedení těchto prováděcích opatření (viz 59. bod odůvodnění), za irelevantní. V tomto ohledu státy zpochybňují relevantnost judikatury, na kterou odkazuje organizace ITD. Za prvé, rozsudek ve věci Arriva Italia a další nebyl v okamžiku, kdy organizace ITD předložila své připomínky, ještě vydán. Státy se každopádně domnívají, že se rozhodnutí ve věci Arriva Italia a další netýkalo toho, zda lze uložit prováděcí opatření nebo kdy lze tato opatření uložit, ale spíše toho, zda vnitrostátní právní předpisy, které přiznávají právo obdržet podporu, obsahovaly prováděcí opatření a zda byla tato opatření splněna (65). Za druhé, další rozsudky, na které odkazuje organizace ITD (viz poznámka pod čarou 35), se týkají toho, zda vnitrostátní opatření představovala režim podpory a zda přeměna společnosti na určitou právní formu představovala režim podpory nebo jednotlivou podporu. Podle států tato judikatura s tvrzeními organizace ITD očividně nesouvisí.

(145) Podle Dánska a Švédska není vedlejší argumentace organizace ITD, že všechny tři kapitálové injekce byly poskytnuty dne 28. května 2018, ničím doložena, jak je objasněno ve 100. a 101. bodě odůvodnění.

(146) K odkazu organizace ITD na zprávu Rigsrevisionen (66. bod odůvodnění) Dánsko a Švédsko uvádějí: a) tvrzení Rigsrevisionen obsažené ve zprávě, že společnost Post Danmark obdržela kapitálové injekce od vlastníků (tj. Dánska a Švédska), je nesprávné, což vyplývá přímo z následující věty, jež kapitálové injekce zmiňuje: „Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen . Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark , 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord . I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.“ (zvýraznění doplněno) „Obrázek 3 ukazuje, že účetní právní předpisy byly pro společnost Post Danmark od roku 2008, kdy byla změněna poštovní směrnice [směrnice 97/67/ES], dvakrát pozměněny. Dále ukazuje, že společnost Post Danmark několikrát obdržela kapitál od vlastníků a skupiny. Jedná se o tři převody kapitálu uskutečněné v roce 2017: 2 340 mil. DKK od společnosti PostNord pro společnost Post Danmark , 267 mil. SEK od Dánska pro společnost PostNord a 400 mil. SEK od Švédska pro společnost PostNord . V roce 2017 se dánský stát dále zavázal částečně nahradit společnosti PostNord náklady související s propuštěním bývalých státních zaměstnanců částkou ve výši 1 533 mil. SEK. (zvýraznění doplněno)“ Rigsrevisionen tedy odkazuje na kapitálové injekce od Dánska a Švédska pro společnost PostNord AB a nikoli společnost Post Danmark; b) Rigsrevisionen neprověřil účetnictví společnosti Post Danmark, jak tvrdí organizace ITD. Ve zprávě je výslovně uvedeno, že se zpráva týká dohledu nad společností Post Danmark vykonávaného dánským ministerstvem dopravy, stavebnictví a bydlení a úřadem pro dopravu. c) Rigsrevisionen v grafu obsaženém ve zprávě (uvedeném v 66. bodě odůvodnění) nesprávně uvádí, že různé kapitálové injekce byly poskytnuty v roce 2017. Podle států byly v souladu s výroční zprávou společnosti Post Danmark z roku 2019 (66) částky převedeny ze společnosti PostNord Group v letech 2018 a 2019, přičemž částku obdrženou od států rovněž zmiňuje výroční zpráva společnosti PostNord AB z roku 2018 (67). Rigsrevisionen každopádně není orgánem pro dohled nad státní podporou a neprovedl žádné posouzení týkající se data poskytnutí, jež by bylo relevantní pro účely státní podpory.

4.4.3. Výpočty diskontovaných peněžních toků pro kapitálovou injekci poskytnutou společností PostNord Group společnosti Post Danmark jsou správné

(147) Dánsko a Švédsko zpochybňují tvrzení organizace ITD, že by měl být WACC použitý pro kapitálovou injekci poskytnutou společností PostNord Group společnosti Post Danmark vyšší, aby odrážel pravděpodobnost, že by povinnost poskytovat univerzální službu nemusela být svěřena společnosti Post Danmark. Uvádějí, že povinnost poskytovat univerzální službu vždy vykonávala společnost Post Danmark a společnost PostNord Group neměla důvod očekávat, že by dánský stát měl v úmyslu tento stav měnit, především z toho důvodu, že univerzální služba je nákladná a prodělečná činnost.

(148) Dánsko a Švédsko rovněž zpochybňují tvrzení organizace ITD, že WACC měl být vyšší než WACC srovnatelných provozovatelů poštovních služeb společnosti PostNord Group, aby odrážel rizika související s provedením transformačního plánu, jelikož příslušné obchodní riziko bylo zachyceno v souvisejícím obchodním plánu a na společnost byly použity další rizikové přirážky (týkající se digitalizace a velikosti), jež jsou uvedeny v tabulce 5: Tabulka 5 Post Danmark A/S – výpočet WACC Model oceňování kapitálových aktiv […] % Riziková přirážka – výše […] % Riziková přirážka – digitalizace […] % Náklady vlastního kapitálu […] % Náklady na financování dluhu […] % Poměr vlastního kapitálu […] % Míra zadlužení […] % WACC […] % Pozn.: sazba daně 22 %

(149) Dánsko a Švédsko dále tvrdí, že by se výkonnost společnosti Post Danmark ve srovnání s cíli stanovenými v obchodním plánu na roky 2018 až 2020 zlepšila, jak uvádí výroční zpráva společnosti PostNord AB za rok 2018 na straně 25. Tato skutečnost podle Dánska a Švédska podporuje závěr, že předpoklady výpočtu diskontovaných peněžních toků byly obezřetné a konzervativní. Vyvrací rovněž tvrzení organizace ITD, že trend vývoje provozních výsledků společnosti Post Danmark byl od roku 2017 výlučně a nepřetržitě negativní. U EBIT před odečtením položek ovlivňujících srovnatelnost byl naopak zaznamenán vzestupný trend. Jak uvádí výroční zpráva společnosti PostNord AB za rok 2018, ztráty byly sníženy v důsledku provedení transformačního plánu.

(150) Dánsko a Švédsko se na rozdíl od organizace ITD domnívají, že jejich kapitálové injekce poskytnuté společnosti PostNord AB neměly být zahrnuty do diskontovaných peněžních toků skupinové kapitálové injekce. I kdyby byly kapitálové injekce zahrnuty do výpočtu čisté současné hodnoty kapitálové injekce od společnosti PostNord Group uvedené v tabulce 1 rozhodnutí o zahájení řízení, čímž by se kapitálová injekce (A) zvýšila o 667 milionů SEK (460 milionů DKK), byla by podle Dánska a Švédska celková hodnota bez kapitálové injekce (G) kladná, v přibližné výši […] DKK ([…] DKK – 460 milionů DKK).

(151) Dánsko a Švédsko se na rozdíl od organizace ITD dále domnívají, že by do diskontovaných peněžních toků kapitálové injekce od společnosti PostNord Group měl být rovněž zahrnut jednorázový účinek úvěrů zajištěných nemovitostí v Dánsku ([…] DKK), jelikož tento účinek byl zahrnut na základě doložek křížového selhání v úvěrové facilitě společnosti PostNord Group. Zahrnutí jednorázového účinku úvěrů zajištěných nemovitostí do diskontovaných peněžních toků každopádně podle států nemá žádný podstatný dopad na výsledek, a i kdyby byl jednorázový účinek úvěrů zajištěných nemovitostí vyloučen, byla by celková hodnota bez kapitálové injekce kladná.

(152) K tvrzení organizace ITD, že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu zahrnuje státní podporu, a proto by měla být vyloučena z analýzy diskontovaných peněžních toků, oba státy uvádějí, že vyrovnávací platba za povinnost poskytovat univerzální službu byla v diskontovaných peněžních tocích neutralizována odpovídajícími náklady spojenými se ztrátovou povinností poskytovat univerzální službu.

(153) K tvrzení organizace ITD, že model diskontovaných peněžních toků vypracovala samotná společnost PostNord, státy uvádějí, že veřejné podniky, jako je společnost PostNord, mají dostatečně kompetentní interní zaměstnance, kteří jsou schopni provést investiční analýzu v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, a není tedy nezbytně nutné obracet se na nezávislého odborníka.

5. POSOUZENÍ

5.1. Kapitálové injekce jsou považovány za jediné opatření nebo tři samostatná opatření

(154) Organizace ITD (stejně jako další třetí strany) tvrdí, že všechny kapitálové injekce by měly být považovány za jediné opatření (viz oddíl 3.1.1). Dánsko a Švédsko naopak tvrdí, že kapitálové injekce by měly být považovány za tři samostatná opatření (viz oddíl 4.1.1). Komise v rozhodnutí o zahájení řízení usoudila, že tři kapitálové injekce jsou tři samostatná opatření, z nichž každé vyžaduje vlastní řádné posouzení (viz 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

(155) Po přezkoumání všech připomínek obdržených v rámci formálního vyšetřovacího řízení trvá Komise na svém stanovisku obsaženém v rozhodnutí o zahájení řízení, že tři kapitálové injekce jsou tři samostatná opatření, z nichž každé vyžaduje vlastní specifické posouzení.

5.1.1. Různí investoři

(156) Společnost PostNord Group, Dánsko a Švédsko jsou různí investoři. Důvody a rozhodovací proces týkající se poskytnutí kapitálových injekcí se u každého z dotčených investorů liší (což prokazuje rozdílné odůvodnění předložené Dánskem a Švédskem v oddílech 4.2 a 4.3). Soulad těchto opatření s tržními podmínkami nelze posuzovat jako jediné opatření, jelikož Švédsko, Dánsko i společnost PostNord Group mají odlišné finanční náklady a vyžadují odlišnou návratnost investic. To například znamená, že operace by mohla být hospodářsky oprávněná buď pro Švédsko, nebo pro Dánsko, ale ne pro oba členské státy.

(157) Rozhodovací procesy těchto dvou států se naprosto liší (viz 98. a 99. bod odůvodnění) a jsou do nich zapojeny zcela odlišné subjekty. Dánsko a Švédsko se také nacházejí v odlišné finanční situaci, pokud jde o jejich kapacitu jakožto akcionářů společnosti PostNord AB v souvislosti s jejich kapitálovými injekcemi, protože mají různé finanční náklady a požadavky na návratnost investic a rovněž mají odlišné výpůjční náklady. Švédsko a Dánsko se však nacházejí v jiné situaci než společnost PostNord Group. Společnost PostNord Group má také svůj vlastní interní rozhodovací proces a již na podzim 2016 se začala připravovat na provedení transformačního plánu, který nakonec vedl k poskytnutí kapitálové injekce. Ačkoli společnost PostNord Group musí ohledně své vlastní kapitálové injekce poskytnuté společnosti Post Danmark zohlednit stanovisko svých akcionářů, nelze její rozhodovací proces uvést do souladu s nezávislými rozhodovacími procesy Dánska a Švédska. Soulad kapitálové injekce společnosti PostNord Group s tržními podmínkami je proto třeba posoudit s ohledem na důsledky této investice pro společnost PostNord Group.

5.1.2. Různí příjemci

(158) Ačkoli organizace ITD a ostatní třetí strany tvrdí něco jiného, nemají všechny tři kapitálové injekce stejné příjemce. Kapitálová injekce společnosti PostNord Group byla vyplacena společnosti Post Danmark, zatímco kapitálové injekce Dánska a Švédska byly vyplaceny společnosti PostNord AB.

(159) Organizace ITD a další třetí strany tuto skutečnost zpochybňují (viz 58. bod odůvodnění) na základě obsahu říjnové dohody. Za prvé, na základě citace říjnové dohody („společnost [PostNord] převede [tento] kapitál na společnost Post Danmark“) předložené organizací ITD se lze mylně domnívat, že by nakonec společnost PostNord AB převedla kapitál ve výši 5 miliard SEK na společnost Post Danmark. Výraz „tento“ byl přidán organizací ITD a podle Komise mění význam. Úplná citace zní takto: „S cílem vypořádat se s výzvou digitalizace v Dánsku společnost vypracovala nový model fungování s náklady odhadnutými na přibližně 5 miliard SEK, jenž v období let 2017 až 2020 počítá se snížením počtu zaměstnanců v dánském podniku o přibližně 4 000 (dále jen „nový model fungování“). V rámci provedení nového modelu fungování společnost převede kapitál na společnost Post Danmark v souladu s návrhem představenstva společnosti ze dne 29. září 2017.“ (68)

(160) Podle této citace neexistuje žádná spojitost mezi kapitálovou injekcí ve výši 5 miliard SEK a tvrzením, že celá částka bude převedena na společnost Post Danmark. Pouze je uvedeno, že v rámci provedení nového modelu fungování společnost převede kapitál na společnost Post Danmark. To však nevylučuje možnost, že by kapitál mohl být v rámci nového modelu fungování převeden samostatně na společnost PostNord AB. Nakonec k tomu i došlo, jak vyplývá z bodu 4 říjnové dohody: Společnost odhadla potřebný kapitál na podporu provedení nového modelu fungování na 3 miliardy SEK, přičemž švédský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 400 milionů SEK a dánský akcionář souhlasí s poskytnutím investice ve výši 267 milionů SEK a společnost poskytne dodatečné finanční prostředky. Tyto investice se provedenou jako kapitálový vklad do společnosti[ (69)] za tržních podmínek, aniž by byly vydány nové akcie (70). (zvýraznění doplněno)

(161) Za druhé, o převodu kapitálu na společnost PostNord AB se zmiňuje jak dánská vyhláška uvedená ve 101. bodě odůvodnění písm. a), tak rozhodnutí švédského parlamentu uvedené ve 101. bodě odůvodnění písm. b). Dánská vyhláška uvádí […] (71). Rozhodnutí švédského parlamentu uvádí: „návrh zákona je předložen Riksdagu, aby pověřil vládu rozhodnutím o kapitálových injekcích pro společnost PostNord AB až do výše 400 milionů SEK.“ (72)

(162) Komise navíc během svého formálního vyšetřování nezjistila žádnou skutečnost, která by byla v rozporu s informacemi předloženými Dánskem a Švédskem (94. bod odůvodnění).

(163) Komise se proto domnívá, že říjnová dohoda byla dohodou o zásadách (viz 143. bod odůvodnění písm. a)), která ponechala státům a společnosti PostNord AB značný prostor při skutečném provádění konkrétních opatření. Například částka, která byla nakonec poskytnuta společnosti Post Danmark prostřednictvím kapitálové injekce od společnosti PostNord Group, neodpovídá částkám předpokládaným v říjnové dohodě. Obsah říjnové dohody proto nelze považovat za rozhodující důkaz o příjemcích kapitálových injekcí od Dánska a Švédska.

(164) Komise se domnívá, že kapitálové injekce poskytnuté Dánskem a Švédskem společnosti PostNord AB a všem jejím dceřiným podnikům nepřímo zvýhodňují také společnost Post Danmark tím, že chrání společnost PostNord AB. Z kapitálové injekce od společnosti PostNord Group má však přímý prospěch společnost Post Danmark, která může získaný kapitál využít k financování transformačního plánu.

5.1.3. Různé cíle

(165) Je nesporné, že výslovným cílem kapitálové injekce od společnosti PostNord Group je umožnit společnosti Post Danmark provést její plán transformace.

(166) Kapitálové injekce od Dánska a Švédska byly vyplaceny společnosti PostNord AB a těží z nich celá skupina. Dánsko a Švédsko uvedly, že cílem jejich příslušných kapitálových injekcí je zachování stínového ratingu v rámci investičního stupně společnosti PostNord AB (viz 30. a 33. bod odůvodnění). Jelikož společnost PostNord AB nemá žádné oficiální úvěrové hodnocení, bylo by cílem v zásadě zajistit úroveň finančního rizika odpovídající nebo blížící se úvěrovému hodnocení investičního stupně […] (viz 30. a 33. bod odůvodnění). Podle Komise je zachování úvěruschopnosti společnosti PostNord AB, která je na trhu finančně soběstačná, pro její akcionáře pochopitelným a odůvodněným hospodářským cílem.

5.1.4. Požadavek na prováděcí opatření

(167) Komise se domnívá, že říjnová dohoda není aktem, na základě kterého by byla poskytnuta kterákoli ze tří kapitálových injekcí. Z obsahu říjnové dohody totiž vyplývá, že se jedná o dohodu o zásadách, přičemž poskytnutí všech tří kapitálových injekcí vyžadovalo následná prováděcí opatření, jak uvedlo Dánsko a Švédsko (viz 143. bod odůvodnění písm. b)).

5.1.5. Odpověď na tvrzení třetích stran

(168) Organizace ITD tvrdí, že Komise měla při hodnocení toho, zda tři kapitálové injekce představují ve skutečnosti jediné opatření, použít jiný soubor kritérií.

(169) Na základě ustálené judikatury (73) a čl. 6 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (74) se Komise musí při svém hodnocení vycházet z celkového relevantního skutkového a právního stavu, a nikoli z omezeného souboru kritérií, Komise však v tomto případě vzala v úvahu všechny relevantní skutkové a právní otázky.