PŘÍLOHA

HLAVNÍ SPECIFIKACE TECHNICKÉ DOKUMENTACE PRODUKTU

Číslo spisu: PGI-BG-01867 – 7.1.2014

1. Zeměpisné označení, které má být zapsáno

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“

2. Kategorie lihoviny

Винена дестилатна спиртна напитка/Vinný destilát

3. Popis lihoviny:

3.1. Fyzikální, chemické a/nebo organoleptické vlastnosti

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je vinná lihovina jiskřivé, průzračné, světle žluté barvy, lahodného a převážně ovocného aroma a jemné harmonické chuti s výraznou vinnou dochutí. Limitované edice nápoje se nechávají zrát alespoň šest měsíců v dubových sudech o objemu nejvýše 1 000 litrů. Kontakt s dubovým dřevem zintenzivňuje barvu, dodává sladkost, zvýrazňuje jemnost a obohacuje aroma o znatelnou dubovou nuanci, přičemž v závěru dodává náznak vanilky.

Nápoj má minimální obsah alkoholu 40 % objemových.

3.2. Specifické charakteristiky (ve srovnání s jinými lihovinami dané kategorie)

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je vinná lihovina s minimálním obsahem alkoholu 40 % objemových, obsahem těkavých sloučenin 132–174 g/hl a.a., s včetně 6–24 g/hl a.a. esterů a 2–8 g/hl a.a. aldehydů a s obsahem methanolu 0,07–0,140 g/ĺ. Hodnoty jeho fyzikálně-chemických vlastností překračují minimální hodnoty stanovené v pravidlech týkajících se kategorie vinných lihovin.

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je vinná lihovina, jež se získává z bílých a červených odrůd hroznů. Hrozny se ke zpracování přijímají podle jednotlivých odrůd. Aby bylo možno získat kvalitní bílá vína pro destilaci, sklízejí se hrozny ve chvíli, kdy jsou technicky zralé, avšak ne přezrálé, když mají obsah cukru 16–19 % a vyšší obsah kyselin vyjádřených jako kyselina vinná (tj. alespoň 500 g/hl). Praxe ukázala, že z robustních bílých vín s vyšším obsahem kyselin se dají získat lahodné destiláty s výrazným ovocným aroma. Bílé hrozny pěstované na písečných a kamenitých půdách nabývají dobře rozvinuté ovocné aroma, které díky vhodnému zpracování ve víně a v destilátech zůstává.

Červené odrůdy hroznů se sklízejí v okamžiku, kdy mají obsah cukru 18–20 % nebo vyšší a obsah kyselin vyjádřených jako kyselina vinná nejméně 600 g/hl. Primární aroma červených odrůd je spíše rostlinné a vyrábí se z nich vína s výraznější chutí. Po destilaci dávají vzniknout destilátům s intenzivní, harmonickou chutí a výraznou vinnou dochutí, která je pro vinnou lihovinu „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ charakteristická.

Destiláty s jasným potenciálem k delšímu zrání se nechávají zrát v dubových sudech ze dřeva z místního strandžského dubu (Quercus hartwissiana Stev.). Kontakt se dřevem zvýrazňuje barvu a vede k rozvoji rafinované chuti a delikátního aroma vyzrálého nápoje.

4. Zeměpisné označení, které má být zapsáno (dotčená zeměpisná oblast)

Zeměpisná oblast produkce vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ sestává z provincie Jambol a části sousední provincie Burgas, přičemž zahrnuje tyto lokality (zemlishta):

— obec Jambol – jedna lokalita: město Jambol;

— obec Straldža – sedm lokalit: Straldža a vesnice Zimnitsa, Irechekovo, Kamenets, Lozenets, Nedyalsko a Parvenets;

— obec Tundža – dvanáct lokalit: vesnice Bezmer, Botevo, General Inzovo, General Toshevo, Kalchevo, Kozarevo, Meden Kladenets, Pobeda, Roza, Tenevo, Hadzhi Dimitrovo a Chargan;

— obec Bolyarovo – dvě lokality: město Bolyarovo a vesnice Stefan Karadzhovo;

— obec Elhovo – pět lokalit: město Elhovo a vesnice Granitovo, Malomirovo, Melnitsa a Malak Manastir;

— obec Kameno – jedna lokalita: vesnice Troyanovo;

— obec Aytos – jedna lokalita: vesnice Topolnitsa;

— obec Sredec – jedna lokalita: vesnice Zornitsa;

— obec Topolovgrad – jedna lokalita: vesnice Oreshnik.

5. Metoda získání lihoviny

Vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se vyrábí ve výše vymezené zeměpisné oblasti z hroznů těchto odrůd:

— bílé: Rikat, Bolgar, Cherven Misket, Dimyat, Chardonnay, Ugni Blanc, Prosecco, Sauvignon Blanc a Viognier;

— červené: Merlot, Cabernet Sauvignon, Pamid, Syrah a Cabernet Franc.

Hrozny se po dodání třídí podle hmotnosti, vzhledu, odrůdy a obsahu cukru. Používají se pouze hrozny nejvyšší kvality. Hrozny se sklízejí ručně a ukládají se do plastových kbelíků nebo přepravek. Při sklizni není povoleno používat nádoby s obsahem větším než 15 litrů. Hrozny se přepravují k dalšímu zpracování bez obalu v izolovaných kovových kontejnerech vhodného tvaru a objemu. Obvykle se z každého vozidla ručně odeberou přiměřené vzorky, posoudí se vnější vzhled, celkový stav a odrůdová čistota a pomocí hustoměru se změří obsah cukru. Zpracování probíhá během 12 až 24 hodin po sklizni. Hrozny se nejprve rozdrtí, odstraní se stopky a následně se lisují. Hroznové výlisky se přepraví do zvláštních nádrží určených ke kvašení, kde se případně macerují, aby se obohatily o aromatické látky extrahované ze slupek bobulí. Samotok se nechá odtéct a dužina se lisuje. Úplné vylisování hroznů není povoleno. Přísně se dodržuje požadavek vyprodukovat ze 100 kg hroznů maximálně 75 litrů vína určeného k produkci vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“. Dalším krokem je alkoholové kvašení. Používají se čisté kultury vinných kvasinek. Celý proces je kontrolován a alespoň dvakrát během každého období 24 hodin se z každé nádrže určené pro kvašení odebírají vzorky, měří se obsah cukru a teplota a sledují se změny organoleptických vlastností. Druhé alkoholové kvašení probíhá v zesílených ocelových nádržích o různých objemech. Víno se opatrně slije. Destilace se provádí co nejdříve poté, co se oddělí sedimenty (kaly). Destilační zařízení používaná při produkci vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ jsou kontinuální destilační zařízení typů K5 a DK-1 vyvinutá v Bulharsku. Mají tyto charakteristické rysy:

Každé destilační zařízení se skládá z destilační (dělící) kolony, deflegmátoru, kondenzátoru, chladiče, probublávacího patra, horizontálního ohřívače vína a regulátoru hladiny. Po zapnutí systému se kolona, deflegmátory a ohřívače vína zahřejí přivedenou párou. Když začne z chladiče vytékat destilovaná voda, nalije se do přístroje víno k destilaci. Vodní páry stoupají ode dna vzhůru, přičemž se v protiproudu setkávají s vínem a jsou obohacovány ethylalkoholem a těkavými látkami. Voda a alkoholové páry z horní části destilační kolony se dostanou do deflagmátorů a kondenzátoru, kde jejich obsah alkoholu dosáhne 62–65 % objemových. Vinná lihovina získaná po zchlazení po kapkách odtéká probublávacím patrem, kde se pomocí lihoměru nepřetržitě měří její obsah alkoholu a teplota.

Výsledné destiláty se rozdělují do kategorií. Poté se uchovávají (aniž by přišly do kontaktu se dřevem) v nádobách z nerezavějící oceli vhodného tvaru a objemu nebo v železobetonových nádržích. Jejich organoleptický profil se určuje podle toho, z jakých hroznů pocházejí, a podle metody, jež byla použita k jejich zpracování. Z bílých odrůd hroznů se získávají lahodné, jiskřivě průzračné destiláty s výrazným ovocným aroma. Červené odrůdy hroznů se zpracovávají na jiskřivě průzračné destiláty s výraznější chutí, jemným aroma a přetrvávající vinnou dochutí. Při produkci nezralé vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je klíčovou technickou operací určující kvalitu konečného produktu míšení (scelování). Zkušení odborníci při něm používají osvědčené výrobní postupy a mísí destiláty ve vhodných poměrech, přičemž nakonec přidávají demineralizovanou pitnou vodu, aby upravili obsah alkoholu na 40 % objemových.

Většina destilátů se uchovává bez kontaktu s dubovým dřevem. Barva nezralého nápoje se upravuje přidáním karamelu.

Získaný produkt má trvale vysokou kvalitu a stabilní organoleptické vlastnosti nezávisle na roku a sklizni. Výsledkem je vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ slámově žluté barvy s výrazným ovocným aroma, jemnou a harmonickou chutí a mimořádně příjemnou vinnou dochutí.

Nejkvalitnější destiláty s potřebným potenciálem se nechávají po dobu alespoň šesti měsíců zrát v dubových sudech o objemu do 1 000 litrů a s díly pláště o tloušťce 3–4 cm. Sudy se vyrábí ze dřeva strandžského dubu, který je pro danou oblast typický.

Míšení (scelování), ředění a stáčení vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ není třeba provádět ve vymezené zeměpisné oblasti, v níž se vyrábí.

6. Souvislost se zeměpisným prostředím nebo zeměpisným původem

6.1. Údaje o zeměpisné oblasti nebo zeměpisném původu, které potvrzují souvislost

Na počátku 20. století se z tradičního umění pěstování vinné révy a produkce vína a vinných lihovin stalo jedno z hlavních průmyslových odvětví mladého bulharského státu. Ve 30. letech se vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ začala vyrábět v řadě malých lihovarů.

Za skutečný začátek průmyslové výroby vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ a obchodování s ní lze považovat rok 1974 a vinné sklepy v Jambolu. Okolní družstva měla dostatek vinné révy, a mohla tak poskytnout suroviny nezbytné k výrobě nejen vína, ale i vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“.

Po změnách, jež nastolily v Bulharsku demokratický systém (v roce 1989), následovala úplná restituce zemědělské půdy. Zeměpisná oblast produkce vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ má půdu a klimatické podmínky, které jsou vhodné k pěstování vinné révy. Byly obnoveny staré a vysazeny nové vinice. Došlo ke zvýšení odrůdové různorodosti vinné révy. Vinaři vysadili odrůdy, jež byly v okolí Jambolu novinkou, jako například Prosecco, Viognier, Syrah a Cabernet franc. Různé odrůdy mají odlišné vlastnosti. Vhodným zpracováním se získávají bílá a červená vína určená k destilaci, z nichž má každé jiný potenciál, a zvláštními vlastnostmi dané odrůdy vinné révy přispívají k aroma a chuti výsledného produktu. Při uplatňování stanovené technologie používané při výrobě tohoto nápoje hraje důležitou roli lidský faktor. Zkušení odborníci jej destilují v kontinuálních destilačních zařízeních typů K5 a DK-1, dokud nedosáhne obsahu alkoholu 62–65 % objemových. Tato destilační metoda maximalizuje zachycování a zadržování těkavých látek z vína (ovlivňujících ovocné aroma) a chuťových složek v destilátech. Míšením (scelováním) vhodných destilátů ve správném poměru se dosáhne konečného produktu, který má stálou a jednotnou vysokou kvalitu a stabilní organoleptické vlastnosti.

Vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je předmětem reklamních kampaní, prezentací a ochutnávek organizovaných velkými maloobchodními řetězci. Byla rovněž představena na mezinárodních obchodních veletrzích, výstavách a soutěžích, kde vyhrála řadu cen a vyznamenání. V průběhu let získala vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ mnoho ocenění, konkrétně zlaté medaile a certifikáty s vyznamenáním, na mezinárodní výstavě Vinaria v Plovdivu.

6.2. Zvláštní charakteristické vlastnosti lihoviny, které lze přičítat zeměpisné oblasti

Vinice, z nichž pochází suroviny používané k výrobě vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, se nacházejí v jihovýchodní části jižní (Thrácká nížina/Trakiyska Nizina) vinařské oblasti (obce Bolyarovo, Elhovo, Straldža, Tundža, Jambol a Topolovgrad) a v západní části východní (černomořské/Chernomorski) vinařské oblasti (obce Aytos, Kameno a Sredec). Zeměpisná oblast zahrnuje tundžansko-straldžanskou podoblast a sahá až k severním svahům pohoří Strandža a Sakar.

Zeměpisná oblast produkce vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ má půdy a klimatické podmínky, které jsou vhodné k pěstování vinné révy. V krajině jsou planiny a kopce, přičemž průměrná nadmořská výška je 190 m. Vzhledem k jejímu zeměpisnému umístění se zde prolíná několik klimatických vlivů, z nichž nejvýraznější je přechodné kontinentální podnebí, které je pro Hornothráckou nížinu typické. Vliv Černého a Středozemního moře je méně výrazný. Díky zde naměřeným teplotám je tato oblast jednou z nejteplejších v Bulharsku. Průměrné teploty v lednu, což je nejchladnější měsíc, se pohybují mezi 0 °C a 1,5 °C. V Jambolu je průměrná lednová teplota 0,2 °C a v Elhovu 1,2 °C, což názorně ukazuje rozdíl mezi přechodnou kontinentální a přechodnou středomořskou podnebnou oblastí během nejchladnějšího měsíce v roce. Celá oblast leží jižně od nulové izotermy, čímž je zajištěno dlouhé bezmrazové období a normální vegetační podmínky pro rostliny. V oblasti je 180–210 dnů bez mrazů za rok. V průměru zůstávají teploty přibližně od 10. dubna nad 10 °C, což je příznivé pro pěstování plodin. V oblasti svítí slunce v průměru 2 200–2 500 hodin a součet teplot během pěstitelské sezóny bývá přibližně 3 500–3 800 °C. Léta jsou relativně horká a vykazují rysy kontinentálního podnebí. Průměrná červencová teplota dosahuje 23 °C. Absolutní maximum je 44,4 °C a průměr maximálních teplot 38–40 °C.

Podzim bývá dlouhý a často teplý, přičemž průměrné teploty zůstávají nad 10 °C až do období od 25. října do 4. listopadu. První podzimní mrazy se obvykle objevují mezi 23. a 29. říjnem, nejdříve však 30. září. Tyto zemědělsko-klimatické podmínky jsou příznivé pro pěstování trvalých kultur, zejména vinné révy. Relativní vlhkost vzduchu během roku kolísá, nejnižší je v červenci a srpnu (60–64 %) a nejvyšší je v prosinci, lednu a únoru (80–92 %). Srážky jsou během roku nerovnoměrné a jejich průměrný roční úhrn se pohybuje od 530 do 700 mm.

Pokud jde o půdy, nacházejí se v oblasti středně až mírně vyluhované černozemě – vertisoly. Podél řeky Tundža a jejích přítoků najdeme aluviální naplaveniny. Na jihovýchod a severozápad od obce Elhovo převládají vyluhované vertisoly (nejtěžší jílovité a bohatě koloidní půdy v Bulharsku se značným černým humusovým horizontem, jsou-li mokré), spolu s vyluhovanými hnědými lesními půdami, které jsou obecně na humus chudší. Na jihu se nacházejí hnědé lesní půdy s rankery a litosoly, vyluhované hnědé lesní půdy a pseudopodzolové půdy chudé na minerály.

Kombinace reliéfu, půd a podnebí vytváří podmínky pro produkci kvalitních hroznů. Klíčovou roli hraje lidský faktor. Zkušení odborníci vyrábějí z hroznů kvalitní víno. Tento proces spojuje staleté tradice s moderními špičkovými technologiemi. Vína se destilují ve zvláštních kontinuálních destilačních zařízeních typů K5 a DK-1 vyviinutých bulharskými konstruktéry. Zvláštností vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je, že destilace pokračuje až do získání vinného destilátu s obsahem alkoholu až 62–65 % objemových. Mnohaletá zkušenost ukázala, že právě při tomto obsahu alkoholu v destilátu se zachycuje nejvíce aromatických látek z vína a dosáhne se bohaté a vyvážené chuti.

Organoleptické vlastnosti destilátů získaných z bílých a červených odrůd hroznů, které zrály ve vymezené zeměpisné oblasti výroby nápoje, jsou vzájemně vyvážené. Destiláty získané z bílých odrůd mají výrazné ovocné aroma, zatímco ty z odrůd červených mají charakteristickou vinnou chuť. Míšením (scelováním) destilátů se získávají produkty vysoké kvality se stálými organoleptickými vlastnostmi: světle žlutou barvou, převážně ovocným aroma a jemnou harmonickou chutí s výraznou vinnou dochutí.

Destiláty, které jsou nejkvalitnější a mají potenciál k delšímu zrání, se nechávají po dobu nejméně šesti měsíců zrát v dubových sudech ze dřeva ze strandžského dubu (Quercus hartwissiana Stev.). Stranžský dub (Quercus hartwissiana Stev.) je listnatý strom, který může dorůstat do výšky až 25 metrů. Jedná se o reliktní druh, jenž se zachoval z doby před poslední dobou ledovou před 1,5 milionu let. V Evropě se vyskytuje pouze v pohoří Stranža. Často jej lze nalézt na severních svazích a v níže položených a vlhkých oblastech (zpravidla podél řek a potoků), kde roste v seskupeních či jednotlivě. Jde o chráněný druh, který je uveden v bulharském zákoně o biologické rozmanitosti. Tradici zpracování tohoto jedinečného materiálu udržují generace bednářů. Dřevo tohoto stromu, o němž se říká, že jeho kořeny rostou ve skále, má porézní strukturu, avšak póry jsou velice malé. V důsledku dlouhodobé interakce s destiláty se nejen vypařuje alkohol, ale dochází také k získávání cenných složek ze dřeva.

Na trh se uvádějí limitované edice nápoje, který byl v kontaktu s dubovým dřevem po dobu nejméně šesti měsíců. Vyzrálá vinná lihovina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ má tyto charakteristické vlastnosti: tmavě žlutou barvu, výrazné ovocné aroma se znatelnými dubovými tóny a náznakem vanilky v závěru, velice jemnou a sladkou harmonickou chuť a přetrvávající a jemnou dochuť.

7. Předpisy Evropské unie nebo vnitrostátní/regionální předpisy

Vnitrostátní právní předpisy nestanoví pro vinnou lihovinu „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ žádná zvláštní dodatečná ustanovení. Výroba vinné lihoviny „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ a její uvádění na trh podléhají obecným požadavkům vztahujícím se na kategorii vinných lihovin, které stanoví zákon o víně a lihovinách zveřejněný ve Státním věstníku č. 45/2012, který platí od 16. září 2012.

Vinná lihovina byla jakožto vinná rakije se zeměpisným označením „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ schválena nařízením ministerstva hospodářství a energetiky č. T-RD-27-20 ze dne 27. listopadu 2013, jež bylo zveřejněno na internetových stránkách tohoto ministerstva: http://www.mi.government.bg/bg/library/zapowed-za-utvarjdavane-na-vinena-destilatna-spirtna-napitka-grozdova-rakiya-s-geografsko-ukazanie-ya-65-c28-m361-1.htm

Vinná lihovina se zeměpisným označením „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ podléhá organoleptickému posouzení regionálního výboru pro ochutnávání vín, který působí v rámci regionální komory jihovýchodní Trácie (Yugoiztochna Trakiyska) pro révu, se sídlem a správním ústředím ve Slivenu.

8. Žadatel

— Členský stát, třetí země nebo právnická/fyzická osoba Република България, Министерство на икономиката/Bulharsko, ministerstvo hospodářství

— Úplná adresa (název a číslo ulice, obec a PSČ, země): София 1052, ул. „Славянска“ № 8, Република България/ul. Slavyanska 8, 1052 Sofia, Bulharsko

— Právní forma (v případě právnických osob)

9. Doplněk zeměpisného označení

10. Zvláštní pravidla pro označování

Na vinnou lihovinu „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se nevztahují žádná zvláštní povinná pravidla pro označování (jiná než horizontální).