ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7)

Existuje riziko, že plnění rozpočtových cílů by mohlo být horší, než program předpokládá. Makroekonomický scénář je nadměrně optimistický. Předpokládaná nízká míra nezaměstnanosti pravděpodobně povede k podcenění výplat sociálních dávek. Uvážíme-li rostoucí počet nezaměstnaných, bude provádění aktivních i pasivních opatření na trhu práce vyžadovat vyšší výdaje, než s jakými se v rozpočtu počítá. Plán na výrazné snížení náhrad zaměstnancům a mezispotřeby ve výši 0,6 procentního bodu HDP v letech 2009–2011 není doplněn podrobnostmi o opatřeních potřebných k dosažení tohoto výsledku. Plánované snížení dotací se při horšící se makroekonomické situaci jeví jako obtížně dosažitelné. K odhadům příjmů je třeba přistupovat opatrně, a to ze dvou důvodů. Jednak může být výběr daní s ohledem na nedávný hospodářský vývoj horší, než se očekává, a to zejména v roce 2009, jednak se rozpočet na rok 2009 spoléhá na významný transfer prostředků z plně fondového do průběžně financovaného důchodového pilíře. Naplnění tohoto druhého předpokladu však není pravděpodobné s ohledem na to, že účastníci důchodového pojištění podle všeho málo využívají možnosti vrátit se k průběžně financovanému pilíři.
(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Rakousku nižší, než činí průměr EU, přičemž výdaje na důchody v poměru k HDP se mají podle projekcí v dlouhodobém horizontu pouze mírně zvýšit. Rozpočtová pozice v roce 2008, tak jak je naznačena v programu, je horší než výchozí pozice z předchozího programu a zvyšuje vliv stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud bychom za výchozí bod vzali rozpočtovou pozici v roce 2009 podle prognózy útvarů Komise z jara letošního roku, mezera udržitelnosti by se značně zhoršila. Stávající míra hrubého dluhu navíc překračuje referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí by se dále zhoršila, pokud by se naplnila rizika plynoucí z programů na stabilizaci finančního sektoru, a to v rozsahu, v němž náklady veřejné podpory nebudou v budoucnosti získány zpět. Dosažením vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a přijetím opatření vedoucích ke zvýšení reálné věkové hranice pro odchod do důchodu by se přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která jsou momentálně na středně vysoké úrovni.
(7)

Program neobsahuje řádně podloženou střednědobou rozpočtovou strategii a nesplňuje důležité požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 čl. 3 odst. 2 písm. c) zejména stanoví „podrobné a kvantitativní vyhodnocení přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky“. Kodex chování navíc výslovně odkazuje na potřebu zahrnout informace „o poměrech výdajů a příjmů k HDP a o jejich složkách uváděných odděleně“, jakož i „[rozpis] podle dílčích sektorů veřejné správy“. Tyto informace nebyly poskytnuty. Program obsahuje vývoj rozpočtu s celkovým schodkem, který se od roku 2011 začne snižovat, ale neposkytuje informace o opatřeních, která jsou plánována pro dosažení těchto cílů, ani o plánovaném vývoji obecných složek příjmů a výdajů a cílů pro jednotlivé vládní úrovně. Celkový schodek by se měl dále zvýšit na 4 % v roce 2010 a poté klesnout na 1,5 % do konce programového období. U primárního salda lze sledovat zhruba stejný vývoj. Přepočtený strukturální schodek má klesnout o další 0,2 procentní body v roce 2010 a dále se postupně zlepšovat, zejména v letech 2012 a 2013. Program nepředpokládá dosažení střednědobého cíle (přebytek ve výši 0,5 % HDP v cyklicky očištěném vyjádření a bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v průběhu programového období. V souladu s programem bude dosažení těchto cílových schodků vyžadovat nápravná opatření, a to zvláště proto, že opatření, o nichž se rozhodlo v minulých letech, mají nadále po téměř celé programové období společně s balíčkem podpůrných fiskálních opatření expanzivní účinek. Podle aktualizovaného programu se má veřejný dluh pohybovat ve výši 89,6 % HDP v roce 2008, ve srovnání s 84 % v roce 2007. Kromě rostoucího schodku a poklesu růstu HDP bude ke zvyšující se míře zadlužení přispívat i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející zejména operace na záchranu bank (6 % HDP). Míra zadlužení ve vztahu k HDP by se podle programu měla ještě zvýšit a dosáhnout 95 % v roce 2010, v roce 2011 by se měla stabilizovat a poté mírně klesnout. Podle prognózy útvarů Komise z jara letošního roku by míra zadlužení v letošním roce měla dosáhnout výše přibližně 96 % HDP a v roce 2010 mírně překročit 100 % HDP, přičemž rozdíl oproti aktualizovanému programu se vysvětluje odlišnými hodnotami růstu a schodku veřejných financí.
(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření by se mohly ukázat jako horší, než předpokládá program, zejména v roce 2011 a pozdějším období. To souvisí s neexistencí konkrétních konsolidačních opatření pro období po roce 2010, s potřebou účinně zavést nové vnitrostátní rozpočtové pravidlo na ústřední a na nižší než spolkové úrovni státní správy bez toho, aby požadavky na konsolidaci byly odloženy na pozdější roky, s nejistotou ohledně možného zavedení dalších snížení daní, jež předpokládá dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytným omezením rozpočtu, jakož i s poněkud příznivými předpoklady růstu. Další opatření ke stabilizaci finančních trhů by mohla rozpočet dále zatížit, ačkoli některé náklady podpory z veřejných prostředků by mohly být v budoucnu získány zpět.
(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření v průběhu celého programového období by mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu. Za prvé by růst reálného HDP mohl být méně příznivý, než jaké jsou projekce, což by znamenalo nižší daňové příjmy, než se očekává. Pokud se naplní v programu uvedený alternativní, obezřetnější a realističtější scénář, činil by schodek v roce 2012 téměř 5 % HDP a nadměrný schodek by nebyl odstraněn ve lhůtě stanovené Radou. Za druhé, fiskální cíle na rok 2011 a 2012 nejsou podpořeny konkrétními opatřeními. Nabitý volební kalendář na příští dva roky (prezidentské a místní volby na podzim 2010, parlamentní volby na podzim 2011) vyvolává otázky, kdy budou tato opatření konkretizována a provedena. Za třetí, pokud jde o dosahování výdajových cílů stanovených v posloupných aktualizacích konvergenčního programu, má Polsko proměnlivé výsledky a nové iniciativy, které mají fiskální rámec posílit, nemusí ke změnění této situace v horizontu programového období postačovat. Nově navrhované „dočasné“ výdajové pravidlo, které má být provedeno před zavedením „cílového“ výdajového pravidla, zahrnuje velmi malou část veřejných výdajů (méně než 15 %) a povede k malé roční korekci, i když bude plně provedeno (méně než 0,2 % HDP ročně v období let 2011–2012) (5). Celkově by výsledky rozpočtového hospodaření mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu.
(2)

Litva se dostává z jedné z nejhorších recesí v rámci EU. Období několika let rychlého a stále méně udržitelného růstu, který byl poháněn především domácí poptávkou a rozmachem trhu s nemovitostmi, skončilo v roce 2008, kdy důsledky prasknutí domácí bubliny zesílil dopad světové finanční krize, která snížila vnější poptávku a výrazně omezila přístup k úvěrům. Prudký pokles domácí poptávky a zpřístupnění volných kapacit pomohlo zmírnit stávající nerovnováhu, snížit inflaci a odstranit vnější schodek, do značné míry kvůli propadu dovozu. Saldo běžného účtu, které dosahovalo v letech rozmachu výrazně záporných hodnot a bylo financováno dovozem kapitálu souvisejícím s bankovním odvětvím, což vedlo k rychlému nárůstu čistých vnějších závazků, dosáhlo v roce 2009 odhadovaného přebytku 3,1 % HDP. Nicméně následkem silného poklesu veřejných příjmů způsobeného hospodářským oslabením a v důsledku dopadu expanzivní fiskální politiky z doby před parlamentními volbami v roce 2008 musí Litva čelit značným fiskálním výzvám. Vláda reagovala na situaci zásadním způsobem prostřednictvím politiky usilující o fiskální konsolidaci, aby zmírnila propad veřejných financí a omezila růst zadlužení, čímž se mimo jiné podpořila důvěryhodnost režimu pevných směnných kurzů. Vzhledem k rozsáhlé vnitřní a vnější nerovnováze vzniklé během let rozmachu a k obtížnosti získání nového mezinárodního financování po propuknutí světové finanční krize se jednalo o prozíravou reakci v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Litva se nicméně musela podrobit postupu při nadměrném schodku, neboť Rada dne 7. července 2009 rozhodla, že existuje nadměrný schodek. V revidovaném doporučení Rady (čl. 126 odst. 7, vydaném dne 16. února 2010) se požaduje náprava nadměrného schodku do roku 2012. Je tedy nutná ambiciózní fiskální konsolidace (průměrné roční fiskální úsilí ve výši 2,25 % HDP) podpořená strukturálními reformami. Aby Litva poskytla určitou podporu hospodářství, které se ocitlo v krizi, využívá ve vyšší míře a na začátku programového období prostředky ze strukturálních fondů EU. Během krize prokázala ekonomika značnou míru pružnosti, neboť k významné korekci došlo prostřednictvím snížení cen a mezd. Závažné riziko ohrožující dlouhodobou konvergenci však představuje silný nárůst nezaměstnanosti, která by se mohla stát strukturální. Vzhledem k tomu, že by se měl obnovit kladný a udržitelný růst a nemělo by dojít k návratu k neudržitelné vnitřní a vnější nerovnováze, se hlavní hospodářské výzvy týkají zajištění souladu mezi vývojem mezd a produktivitou, zlepšení konkurenceschopnosti a podpory přeměny odvětví na sektory obchodovatelné, stejně jako posílení dalšího přeorientování na středně a vysoce technologické výrobky. Výrazná korekce veřejných financí s ohledem na očekávaný nižší růst v následujících letech již byla zahájena, dalšího pokroku je však třeba dosáhnout ve střednědobém horizontu.
(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.
(9)

Odhaduje se, že v roce 2009 dosáhl hrubý veřejný dluh 38,5 % HDP, v roce 2012 by se měl zvýšit na 48,3 % a poté v roce 2015 klesnout na 45,0 % HDP. To do velké míry způsobil prudký nárůst schodku a pokles HDP v roce 2009. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle by poměr dluhu k HDP mohl vzrůst více, než program předpokládá. Čistý finanční stav veřejných financí je na začátku programového období pozitivní, v průběhu programového období se nicméně stane mírně negativním. Předpokládá se, že poměr hrubého dluhu k HDP zůstane pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Paktem o stabilitě a růstu.
(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je pokračovat v konsolidaci po roce 2010 a snížit schodek veřejných financí pod 3 % HDP do roku 2013 v souladu s prosincovým doporučením Rady. Podle programu bude schodek klesat z 5,3 % HDP v roce 2010 na 4,8 % HDP v roce 2011 a 4,2 % HDP v roce 2012. Navzdory očekávanému hospodářskému oživení by se tak zlepšování strukturálního salda ve srovnání s rokem 2010 značně zpomalilo a v období 2011–2012 by nepřekročilo 0,6 procentního bodu HDP. Většina korekce by byla provedena na straně výdajů. Program uvádí, že polovina snížení výdajů by se týkala provozních výdajů a druhá polovina mandatorních výdajů, ale neobsahuje dostatečné podrobnosti o tom, jak těchto snížení dosáhnout. Opatření na straně příjmů jsou malá, ale lépe konkretizovaná a zahrnují vyšší příspěvky na sociální zabezpečení a vyšší daň z příjmu fyzických osob. Pro rok 2013 program udává cílový schodek veřejných financí (3 % HDP), ale neobsahuje podrobnosti o způsobu, jak jej dosáhnout (včetně výchozích předpokladů růstu), a z toho důvodu není možné určit průměrné roční fiskální úsilí v období 2010–2013. Jak uvedly české orgány, střednědobým cílem České republiky je saldo veřejných financí ve výši – 1,0 % HDP ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Program však nepočítá s jeho dosažením v programovém období.
CS Úřední věstník Evropské unie C 95/1

STANOVISKO KOMISE

ze dne 14. dubna 2010

ke změněnému plánu ukládání radioaktivního odpadu z budovy 443.26 nacházející se v lokalitě Harwell International Business Centre ve Spojeném království a provozované společností General Electric Healthcare Ltd (dříve Amersham plc) v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze anglické znění je závazné)

2010/C 95/01

Dne 11. listopadu 2009 obdržela Evropská komise od britské vlády v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje ke změněnému plánu ukládání radioaktivního odpadu z budovy 443.26 provozované společností General Electric Healthcare Ltd (dříve Amersham plc).

Na základě těchto údajů a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise toto stanovisko:

1) Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším členským státem, v tomto případě Francií, je přibližně 225 km.

2) Plánovaná změna spočívá ve zvýšení povoleného limitu pro vypouštění plynného radonu-222.

3) Za běžných provozních podmínek nebude plánovaná změna příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě.

4) V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích by dávky záření v jiném členském státě neměly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatel.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení změněného plánu ukládání radioaktivního odpadu v jakékoli podobě z budovy 443.26 nacházející se v lokalitě Harwell International Business Centre ve Spojeném království a provozované společností General Electric Healthcare Ltd (dříve Amersham plc), a to jak za běžného provozu, tak v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by nemělo mít za následek radioaktivní zamoření vody, půdy ani ovzduší jiného členského státu.
CS Úřední věstník Evropské unie C 94/1

STANOVISKO KOMISE

ze dne 13. dubna 2010

k plánu ukládání radioaktivního odpadu ze zařízení Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd v lokalitě Trident Park v Cardiffu ve Velké Británii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze anglické znění je závazné)

2010/C 94/01

Dne 13. listopadu 2009 obdržela Evropská komise od britské vlády v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu ukládání radioaktivního odpadu ze zařízení Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd.

Na základě těchto údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 30. listopadu 2009 a poskytnutých britskými orgány dne 4. ledna 2010 a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise toto stanovisko:

1) Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem v jiném členském státě je 210 km (Francie) a 230 km (Irsko).

2) Za běžných provozních podmínek nebude vypouštění plynných a kapalných radioaktivních látek příčinou vystavení vlivu záření, jež by mohlo nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě.

3) Pevný radioaktivní odpad bude dočasně skladován na místě a později bude přemístěn do schváleného zařízení na zpracování nebo ukládání odpadu ve Spojeném království.

4) V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích by dávky záření v jiném členském státě neměly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatel.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu ukládání radioaktivního odpadu v jakékoliv formě ze zařízení Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd v lokalitě Trident Park v Cardiffu, a to jak za běžného provozu, tak v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by nemělo mít za následek radioaktivní zamoření vody, půdy ani ovzduší jiného členského státu.
(10)

Hrubý veřejný dluh je na nízké úrovni a střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro snížení poměru dluhu k HDP dostačující a umožnila by do roku 2020 dosáhnout čisté aktivní pozice.
(2)

Mezinárodní finanční a ekonomická krize uvedla rakouské hospodářství do nejhlubší recese v poválečné historii. Zhoršenou hospodářskou situaci do Rakouska zanesl především pokles vývozu, odrážející propad světového obchodu, a snížení investic do stálých aktiv v souvislosti s klesající poptávkou a přísnějšími úvěrovými podmínkami. Celkově se podle nejnovějšího oficiálního odhadu HDP v roce 2009 snížil přibližně o 3,6 % (2). Nejvíce utrpělo výrobní odvětví silně orientované na vývoz. Stabilizačním faktorem se stal růst soukromé spotřeby, ačkoli mnohem nižší než v minulých letech. Spotřebitelské ceny vzrostly v roce 2009 o pouhých 0,4 %, hlavně v důsledku výrazných změn ve srovnávací základně vlivem snížení cen za paliva a topné oleje a tlaku na snižování ziskových rozpětí za stavu slabé poptávky. Jakmile trh práce začal pociťovat nepříznivý dopad recese, zaměstnanost se v roce 2009 snížila o 1,4 %, což vyhnalo míru nezaměstnanosti na 5,0 % (z 3,8 % v předchozím roce). V reakci na to přijala rakouská vláda v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy rozsáhlý balíček diskrečních fiskálních stimulačních opatření. V důsledku stimulačních opatření a působení automatických stabilizátorů se výrazně zhoršil stav veřejných financí, schodek veřejných financí dosáhl 3,5 % HDP (z 0,4 % HDP v roce 2008) a veřejný dluh vzrostl v roce 2009 na 66,5 % HDP. Rada dne 2. prosince 2009 rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek, a vydala doporučení k jeho nápravě do roku 2013. Přestože Rakousko vstoupilo do období krize s rozpočtem blízkým vyrovnanému stavu, výrazné zhoršení veřejných financí vybízí k rozsáhlým konsolidačním opatřením.
(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v doplnění je zajistit postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. Doplnění výslovně nezmiňuje střednědobý cíl a rovněž nepředpokládá, že původního střednědobého cíle Belgie (přebytek 0,5 % HDP v cyklicky očištěném vyjádření a bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) bude dosaženo během období, na něž se doplnění vztahuje. Celkový schodek se začne stabilizovat v roce 2010 na hodnotě přibližně 6 % HDP v důsledku nápravných opatření ve výši 0,5 % HDP a poté se bude do roku 2012 postupně snižovat na 4,4 % HDP (v souvislosti s konsolidačními opatřeními dosahujícími 1 % v roce 2011 a 1,25 % v roce 2012). Doplnění uvádí jako cíl pro snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP rok 2013, ale nepředkládá pro tento rok plně vypracovaný scénář (5). Strukturální schodek uvedený v doplnění, přepočítaný v souladu se společně dohodnutou metodikou, se má začít zlepšovat přibližně o 0,25 procentního bodu v roce 2010 a 2011 a o 0,5 procentního bodu v roce 2012. Jelikož doplnění nepřihlíželo k tomu, že dopad soudních rozhodnutí v roce 2009 ve výši 0,5 % HDP byl jednorázový, strukturální saldo by se skutečně zhoršilo o 0,25 % HDP v roce 2010 (z hodnoty – 4,2 % HDP v roce 2009 na – 4,4 % HDP v roce 2010). Strukturální korekce předpokládané v doplnění jsou podstatně menší než částky plánovaných opatření, které jsou uvedeny výše. To znamená, že strukturální saldo za předpokladu nezměněné politiky by se automaticky zhoršovalo průměrně o 0,5 % HDP ročně v důsledku nepříznivé skladby hospodářského růstu v roce 2010, vyšších úrokových výdajů a vyšších výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva (také odrážejících opatření přijatá v posledních letech ke zvýšení sociálních dávek včetně důchodů). Podle doplnění je plánované konsolidační úsilí založeno stejnou měrou na zvýšení daňových příjmů (zejména daní z příjmů a z majetku) a snížení výdajů (převážně na mezispotřebu, náhrady zaměstnancům a naturální sociální transfery). Doplnění odhaduje veřejný dluh v roce 2008 na 89,6 % HDP ve srovnání s 84 % HDP v roce 2007, přičemž zvýšení je do značné míry důsledkem významné vnitřní dynamiky dluhu vyplývající z operací na záchranu bank (6 % HDP). Doplnění očekává další zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2011 na hodnotu 104 %, kde se poměr dluhu zřejmě stabilizuje; tato hodnota je podstatně vyšší než hodnota uvedená v dubnové aktualizaci (v zásadě v důsledku vyšších schodků). Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládá srovnatelné zvýšení poměru dluhu k HDP.
(8)

Může se stát, že výsledky rozpočtového hospodaření budou po celé období horší než projekce uvedené v programu. Z projekcí uvedených v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 vyplývá nižší hospodářský růst v letech 2010/2011 a 2011/2012 a podle posouzení útvarů Komise je nepravděpodobné, že roční hospodářský růst Spojeného království mezi lety 2012/2013 a 2014/2015 dosáhne 3¼ %, jak program předpokládá. Předpoklad výrazně příznivého makroekonomického kontextu obsažený v programu totiž představuje riziko pro jeho fiskální projekce. Nižší než očekávaný hospodářský růst od roku 2011/2012 by vedl k překročení projekce schodku veřejných financí uvedené v programu. Vládní střednědobý konsolidační program je založen především na předpokladu značného a nevídaného omezení primárních výdajů, ale pro roky 2011/2012 až 2014/2015 zatím není tento předpoklad podložen podrobnými plány výdajů jednotlivých resortů (které se v současnosti týkají pouze období do konce rozpočtového roku 2010/2011). Neexistence podrobných výdajových limitů jednotlivých resortů, o které by se opíraly celkové předpokládané výdaje uvedené v programu, představuje další zdroj nejistoty pro střednědobý fiskální plán, který je v programu obsažen. Výrazné zpomalení střednědobého růstu výdajů, které je uvedeno jako cíl v aktualizaci, bude vyžadovat splnění náročných úkolů v oblasti efektivnosti i rozsáhlé přehodnocení priorit veřejného sektoru. Obecně bude realizace plánované bezprecedentní míry omezování výdajů, kterou bude nutné udržet po delší období, spojena s velmi náročnými výzvami. Spojené království také převzalo značné podmíněné závazky v důsledku intervencí, které provedlo ve finančním sektoru. V rámci svého programu ochrany aktiv (Asset Protection Scheme) se vláda uvolila pojistit aktiva bankovního sektoru v hodnotě odpovídající téměř 20 % HDP. Míra, do jaké pojištěným půjčkám a investicím hrozí selhání, je sice vysoce nejistá, ale výsledkem uvedeného programu by mohly být čisté náklady pro vládu, pokud by náklady veřejné podpory nebyly plně nahrazeny v budoucnosti. To by tudíž mohlo zpomalit tempo fiskální konsolidace.
(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala.