PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. března 2014

o přijetí víceletého pracovního programu LIFE na období 2014–2017

(Text s významem pro EHP)

(2014/203/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (1), a zejména na čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

S cílem určit rámec pro provedení dvou podprogramů programu LIFE by víceletý pracovní program na období 2014–2017 měl stanovit přibližné rozdělení prostředků mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování, témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III nařízení (EU) č. 1293/2013, odbornou metodiku výběru projektů, kritéria pro přidělování grantů a orientační harmonogramy výzev k předkládání návrhů.

Víceletý pracovní program na období 2014–2017 by měl rovněž zahrnovat kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů, a to v souladu s ukazateli výkonnosti a specifickými cíli každé prioritní oblasti, s cílem zjednodušit zhodnocení výsledků a dopadů programu. Na základě posouzení ex ante Komise identifikovala dva inovativní finanční nástroje jako vhodné prostředky pro financování projektů v souladu s čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. 1293/2013.

Tyto finanční nástroje by měly být během víceletého pracovního programu testovány s cílem prokázat jejich značný potenciál mobilizovat finanční prostředky od investorů v oblastech biologické rozmanitosti, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu, a řešit tak stávající finanční problémy při využívání projektů v těchto oblastech.

Na základě kladné zkušenosti s jinými finančními nástroji řízenými Evropskou investiční bankou (EIB), jakož i na základě geografického pokrytí EIB, díky kterému je banka na dosah potenciálním příjemcům v celé Unii, by mělo být EIB svěřeno provedení nástroje financování přírodního kapitálu a soukromého financování pro nástroj pro energetickou účinnost, které budou financovány prostřednictvím příspěvků z programu LIFE.

S cílem zabezpečit účinné provedení víceletého pracovního programu a vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1293/2013 se používá od 1. ledna 2014, mělo by se toto rozhodnutí používat ode dne jeho přijetí.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Víceletý pracovní program

Víceletý pracovní program LIFE na období 2014–2017, jak je uveden v příloze, se tímto přijímá.

Článek 2

Příspěvek Unie k víceletému pracovnímu programu

Maximální příspěvek k víceletému pracovnímu programu LIFE na období 2014–2017 je stanoven na 1 796 242 000 EUR a použije se na financování příslušných podprogramů a prioritních oblastí takto:

c)

c)

Článek 3

Finanční nástroje

1) Následující finanční nástroje popsané v příloze získají příspěvky podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1293/2013:

2) Provedením příspěvku pro soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost a pro nástroj financování přírodního kapitálu bude pověřena Evropská investiční banka.

Článek 4

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 19. března 2014.

(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185.

PŘÍLOHA

VÍCELETÝ PRACOVNÍ PROGRAM LIFE NA OBDOBÍ 2014–2017

1. ÚVOD

Podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (dále jen „nařízení o programu LIFE“) sleduje program LIFE tyto obecné cíle:

— přispívat k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů,

— zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru,

— na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů,

— podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.

Program LIFE budou řídit samotné útvary Komise nebo výkonná agentura, na niž byl tento úkol přenesen v rámci přímého řízení. Výkonná agentura bude jednat v mezích přenesené pravomoci podle rozhodnutí Komise C(2013) 9414 a pod dohledem útvarů Komise. Celkovou odpovědnost za program má Komise. Na podporu práce útvarů Komise a/nebo výkonné agentury mohou být smluvně zajištěni externí odborníci.

V souladu s obecnými cíli byl podle čl. 24 odst. 1 nařízení o programu LIFE prostřednictvím prováděcího aktu přijat tento víceletý pracovní program (dále jen „pracovní program“) přezkumným postupem podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (1), na nějž se odkazuje v článku 30 nařízení o programu LIFE.

Při použití zásady doplňkovosti s ostatními evropskými programy financování, jak je stanoveno v 5., 11. a 13. bodě odůvodnění a článku 8 nařízení o programu LIFE, zajistí provádění pracovního programu prostřednictvím konkrétních opatření soulad a spolupůsobení a pokud možno zabrání překrývání s ostatními politikami a finančními nástroji Unie, konkrétně s programem Horizont 2020 (2), programem Unie v oblasti výzkumu a inovací na období 2014–2020, a jeho pracovními programy (3). Toho bude dosaženo především prostřednictvím kritérií způsobilosti pro různé druhy projektů a směrů uvedených v pokynech pro podávání žádostí, které jsou připojeny k výzvám. Dvojímu financování bude zamezeno prostřednictvím křížových kontrol ve fázi výběru projektů a prostřednictvím ověření ex post. Z financování prostřednictvím programu LIFE jsou vyloučeny zejména projekty zaměřené na výzkum nebo budování rozsáhlé infrastruktury.

Struktura pracovního programu sleduje strukturu uvedenou v čl. 24 odst. 2 nařízení o programu LIFE a zabývá se podprogramy pro životní prostředí a oblast klimatu zvlášť pouze tehdy, je-li to nezbytné.

Pracovní program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017.

1.1 Podprogram pro životní prostředí

Podprogram pro životní prostředí zahrnuje prioritní oblasti životní prostředí a účinné využívání zdrojů, příroda a biologická rozmanitost a správa a informace v oblasti životního prostředí (články 9 až 12 nařízení o programu LIFE). Každá prioritní oblast má několik tematických priorit, které jsou uvedeny v příloze III nařízení o programu LIFE. Tento pracovní program na období 2014–2017 proto stanoví témata projektů k provedení tematických priorit.

1.2 Podprogram pro oblast klimatu

Podprogram pro oblast klimatu nabízí novou a jedinečnou příležitost podporovat provádění politiky EU v oblasti klimatu. Tento podprogram celkově pomůže podnítit přechod k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu v EU, strategicky podpořit provádění klimatického a energetického balíčku do roku 2020 a strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu a připravit EU na problémy v oblasti klimatu do roku 2030. Měl by rovněž na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů.

2. ROZDĚLENÍ PROSTŘEDKŮ MEZI JEDNOTLIVÉ PRIORITNÍ OBLASTI A MEZI JEDNOTLIVÉ TYPY FINANCOVÁNÍ – ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. a)

Podle článku 4 nařízení o programu LIFE celkové rozpočtové prostředky vyčleněné na program LIFE na období let 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR, přičemž 75 % je přiděleno podprogramu pro životní prostředí (2 592 491 250 EUR) a 25 % je přiděleno podprogramu pro oblast klimatu (864 163 750 EUR). Nařízení o programu LIFE stanoví rovněž minimální procentní podíl celkového rozpočtu, který má být vyhrazen na projekty (81 %, čl. 17 odst. 4 nařízení o programu LIFE), a maximální procentní podíl rozpočtových prostředků přidělených na projekty podporované formou grantů na akce, které mohou být přiděleny integrovaným projektům (30 %).

Projekty jsou financovány formou grantů na akce nebo případně prostřednictvím finančních nástrojů (čl. 17 odst. 4 nařízení o programu LIFE). Pracovní program upřesňuje částky, které budou přiděleny na jednotlivé prioritní oblasti a typy financování.

Celková částka přidělená oběma podprogramům podle typů financování

Rozpočet 2014–2017 v milionech EUR Granty na akce 1 317,9 Granty na provozní náklady 38,6 Finanční nástroje 140,0 Veřejné zakázky 204,0 Výdaje na podporu (technická a správní pomoc) 95,8 Celkový součet 1 796,3





Celková přidělená částka podle prioritních oblastí

Prioritní oblasti Životní prostředí a účinné využívání zdrojů Příroda a biologická rozmanitost Správa a informace v oblasti životního prostředí Zmírňování změny klimatu Přizpůsobování se změně klimatu Správa a informace v oblasti klimatu Celková částka podle jednotlivých oblastí (v milionech EUR) 495,85 610,07 163,00 193,56 190,39 47,59 Mezisoučet 1 700,45 Výdaje na podporu (technická a správní pomoc) 95,79 Celkový součet 1 796,3

Přidělené částky podle jednotlivých prioritních oblastí a typu financování mají orientační povahu. U grantů na akce bude konečná přidělená částka záviset na skutečném počtu financovatelných návrhů projektů v rámci každé prioritní oblasti. Rozpočtové prostředky přidělené na finanční nástroje a rozdělené mezi jednotlivými finančními nástroji budou v průběhu programu LIFE upraveny v reakci na skutečnou míru využití. V rámci prahových hodnot stanovených v nařízení o programu LIFE nesmí přerozdělení mezi prioritními oblastmi přesáhnout 5 % celkové částky přidělené na dotyčné prioritní oblasti.

2.1 Podprogram pro životní prostředí

Po dobu trvání tohoto pracovního programu je na podprogram pro životní prostředí přidělen rozpočet ve výši 1 347 milionů EUR.

Nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti, včetně souvisejících informací a správy (čl. 9 odst. 3 nařízení o programu LIFE), technickou pomoc a přípravné projekty. Zbývající část rozpočtu určená pro projekty bude přidělena projektům v rámci prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“, včetně souvisejících informací a správy, technické pomoci a přípravných projektů.

Rozdělení podle prioritních oblastí má orientační povahu a závisí na skutečném počtu návrhů na granty na akce v rámci každé prioritní oblasti a rovněž na související míře využití trhem v rámci každého finančního nástroje.

Rozdělení v rámci podprogramu pro životní prostředí podle typu financování

Rozpočet 2014–2017 v milionech EUR Granty na akce (4) — Projekty budování kapacit 11,25 — Projekty technické pomoci 2,9 — Ostatní granty na akce (5) 1 053,8 Finanční nástroj (6) Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) (7) 30,0 Granty na provozní náklady 30,0 Veřejné zakázky 141,0 Výdaje na podporu (technická a správní pomoc) 78,2 Celkový součet 1 347,1

2.2 Podprogram pro oblast klimatu

V rámci tohoto víceletého pracovního programu činí rozpočet na podprogram pro oblast klimatu 449,2 milionu EUR. Rozdělení podle prioritních oblastí má orientační povahu a závisí na skutečném počtu návrhů na granty na akce v rámci každé prioritní oblasti a rovněž na související míře využití trhem v rámci každého finančního nástroje.

Rozdělení v rámci podprogramu pro oblast klimatu podle typu financování

Rozpočet 2014–2017 v milionech EUR Granty na akce (8) Projekty budování kapacit – granty na akce 3,75 Projekty technické pomoci – granty na akce 2,4 Ostatní granty na akce 243,81 Finanční nástroje (9) Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE) Finanční nástroj 80,0 Nástroj financování přírodního kapitálu (10) (NCFF) Finanční nástroj 30,0 Granty na provozní náklady 8,6 Veřejné zakázky 63,0 Výdaje na podporu (technická a správní pomoc) 17,6 Celkový součet 449,2

3. TÉMATA PROJEKTŮ PROVÁDĚJÍCÍCH TEMATICKÉ PRIORITY UVEDENÉ V PŘÍLOZE III V RÁMCI PODPROGRAMU PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ (ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. b) NAŘÍZENÍ O PROGRAMU LIFE)

V souladu s 36. bodem odůvodnění nařízení o programu LIFE obsahuje pracovní program neúplný seznam témat projektů provádějících tematické priority, přičemž je úsilí zaměřeno na konkrétní priority politiky v oblasti životního prostředí a oblasti činnosti v rámci podprogramu pro životní prostředí. Stanovení tohoto seznamu po dobu trvání pracovního programu zajišťuje jak potřebnou pružnost, aby mohlo být dosaženo úkolů a cílů programu LIFE, tak i potřebnou stabilitu, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy. V souladu s 22. bodem odůvodnění nařízení o programu LIFE by Komise při hodnocení přidané hodnoty Unie u projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí měla zejména dbát na jejich přispění k dosažení tematických priorit prováděných prostřednictvím témat projektů. Témata projektů představují nástroj, který poskytuje bonus projektům zabývajícím se strategicky důležitými oblastmi politiky s vysokou přidanou hodnotou Unie, přičemž je zároveň otevřen vhodným návrhům v jiných oblastech a začlenění nových nápadů s cílem reagovat na nové výzvy.

Témata projektů se nevztahují na druhy projektů, které již jsou vzhledem ke své povaze a/nebo kvůli podrobnému popisu specifického obsahu v nařízení a pracovním programu omezeny na konkrétní témata (např. budování kapacit, technická pomoc, přípravné projekty, integrované projekty a jiné projekty podrobně vymezené ad hoc).

Společní normotvůrci rozhodli, že nejméně 55 % zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce bude věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti, s jednoznačným důrazem na síť Natura 2000, přičemž uznali, že je obzvláště nutné zajistit náležité financování sítě a rovněž právní závazek týkající se spolufinancování, jak je stanoveno v článku 8 směrnice o přírodních stanovištích. Tento vyšší příděl v porovnání s nařízením o programu LIFE+ omezuje rozpočet, který je k dispozici pro projekty v jiných tematických prioritách v rámci podprogramu pro životní prostředí, a představuje tudíž další důvod k lepšímu využití finančních prostředků v těchto oblastech.

Je třeba podotknout, že financování projektů týkajících se témat, která nejsou v tomto seznamu uvedena, není vyloučeno. Financování může být přiděleno na kvalitní projekty, které splňují použitelná kritéria způsobilosti a kritéria výběru.

3.1 Prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“

Podle čl. 10 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE specifický cíl „vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje“. Všechny projekty v rámci této prioritní oblasti budou proto pilotními nebo demonstračními projekty ve smyslu čl. 18 písm. a) a b) nařízení o programu LIFE, nemohou se však zaměřovat na výzkum. Co se týká demonstračních projektů v rámci této prioritní oblasti, na něž se vztahuje jedno z níže uvedených témat projektů, upřednostní se projekty, jež zavádějí do praxe, testují, hodnotí a šíří činnosti, metodiky nebo přístupy, které jsou v Unii nové nebo neznámé.

Příloha III nařízení o programu LIFE a) Tematické priority pro oblast vody, včetně mořského prostředí: činnosti pro provádění specifických cílů pro vodu stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy pro provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (11); ii) činnosti směřující k provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES (12), iii) činnosti pro provádění programu opatření podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (13) s cílem dosáhnout dobrého stavu mořského prostředí, iv) činnosti zaměřené na zajištění bezpečného a účinného využívání vodních zdrojů, zlepšení kvantitativního řízení vodních zdrojů, ochranu vysoké úrovně kvality vody a na předcházení nesprávnému používání a poškozování vodních zdrojů.

Řešení otázek kvality vody, protipovodňové ochrany a zvládání sucha nákladově efektivním způsobem představuje v EU vážný problém. Reagování na výzvy a příležitosti v odvětví vodohospodářství vyžaduje komplexní přístup uplatňovaný řadou účastníků. V souladu s prováděním rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních a prioritami evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou by se projekty měly zaměřit na přípravu, a zejména provedení akcí, které členským státům pomohou přejít na skutečně integrované hospodaření s vodními zdroji, přičemž případně prosazují přístupy založené na ekosystémech. V rámci akcí zaměřených na provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí je třeba klást zvláštní důraz na nově se objevující tlaky a dopady a rovněž na podporu lepší integrované správy pobřeží a územního plánování námořních prostor. Co se týká vodárenského průmyslu, technologie a postupy používané k zajištění poskytování vodohospodářských služeb (výroba pitné vody nebo čištění odpadních vod) dosahují vyspělosti. V souladu s prioritními oblastmi evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou je stávající problém dvojí: i) zajištění náležitého zavádění způsobem, který přináší nákladově efektivní výsledky, jež účinně využívají zdroje a jsou v souladu s právními předpisy, a ii) zajištění schopnosti zabývat se nově se objevujícími problémy v této oblasti.

Upřednostněny proto budou tyto projekty:

Voda, povodně a sucho – příloha III oddíl A písm. a) body i)–ii)

1. Plánování a provádění opatření pro přirozené zadržování vody v městských a venkovských oblastech, která zvyšují vsakování, zlepšují uchovávání vody a odstraňují znečišťující látky pomocí přírodních procesů nebo procesů podobných přírodním, a tím přispívají k dosažení cílů rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních a k zvládání sucha v regionech s nedostatkem vody.

2. Projekty podporující zvládání rizik povodní a sucha prostřednictvím a) nástrojů pro předcházení mimořádným jevům a ochranu před těmito jevy na podporu politiky, plánování využívání půdy a zvládání mimořádných situací a b) integrovaných přístupů k posuzování a řízení rizik založených na odolnosti a sociální zranitelnosti a zajišťujících společenské přijetí.

3. Projekty, které umožňují dosáhnout cílů rámcové směrnice o vodě tím, že se zabývají hydromorfologickými tlaky určenými v plánech povodí, které vyplývají z využívání půdy nebo vodního toku.

4. Projekty, které se zabývají integrovaným hospodařením s živinami a organickým znečištěním lidského a živočišného původu způsobem, který objasňuje opatření, která jsou zapotřebí na úrovni povodí nebo oblasti povodí, aby bylo možno splnit požadavky stanovené v rámcové směrnici o vodě a rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, včetně požadavků směrnice o čištění městských odpadních vod, směrnice o dusičnanech, směrnice o vodách ke koupání a směrnice o podzemních vodách.

5. Projekty, které se zabývají tlaky vyplývajícími z chemického znečištění vodního prostředí a které usilují o snížení emisí prioritních látek u zdroje používáním vhodných náhradních nebo alternativních technologií.

6. Projekty pro obnovu přirozené morfologie řek, jezer, ústí a pobřeží a/nebo opětovné vytvoření souvisejících přírodních stanovišť, včetně záplavových a bažinatých oblastí, aby bylo možné dosáhnout cílů rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních.

7. Projekty, které provádějí opatření pro úsporu vody k snížení kvantitativních a kvalitativních tlaků na vodní útvary v povodích s nedostatkem vody na základě hydroekonomických modelů.

Správa mořského prostředí a pobřeží – příloha III oddíl A písm. a) bod iii)

1. Projekty, které rozvíjejí nástroje, technologie a postupy k zajištění udržitelnosti hospodářských činností souvisejících s mořským prostředím, případně včetně snížení tlaku, který hospodářské činnosti vyvíjejí na mořské prostředí, a začlenění udržitelnosti mořských zdrojů do námořních hospodářských odvětví se zaměřením na hluk pod mořskou hladinou, fyzikální narušení mořského dna a dopady podmořské těžby a akvakultury. Očekává se, že projekty budou zahrnovat vypracování plánů řízení, které snižují environmentální dopady hospodářských činností.

2. Projekty, které se zaměřují na prevenci a omezení odpadků v moři nebo mikrobiálních kontaminujících látek a zabývají se zdroji odpadků v moři a mikrobiálních kontaminujících látek.

3. Projekty, které podporují součinnost mezi integrovanou správou pobřeží a územním plánováním námořních prostor a které prokazují přidanou hodnotu koordinace integrované správy pobřeží a územního plánování námořních prostor v novém kontextu mořského prostředí, podporují konkrétní provádění strategií pro mořské oblasti, včetně provádění příslušných právních předpisů Unie, nebo spojují integrovanou správu pobřeží a územní plánování námořních prostor s postupy pro určení a správu chráněných mořských oblastí nebo lokalit sítě Natura 2000.

Vodárenský průmysl – příloha III oddíl A písm. a) bod iv)

1. Projekty, které se zaměřují na rozvoj technologií pro systémy pitné vody a čištění městských odpadních vod, a to používáním procesů účinně využívajících zdroje při poskytování vodohospodářských služeb (např. zaměření se na snížení spotřeby energie při čistění vod a na hospodaření s vodou a ztráty vody) a postupů na místě a kontrolních procesů k snížení nebo vyloučení vypouštění nových znečišťujících látek a patogenů jako součásti odtoku z čistíren odpadních vod.

2. Projekty zavádějící nástroje (např. plánování, decentralizované systémy, přístupy založené na rizicích) k zajištění účinného poskytování vodohospodářských služeb, které jsou v souladu se směrnicí o pitné vodě a směrnicí o čištění městských odpadních vod, v oblastech s nízkou hustotou obyvatelstva.

3. Projekty zaměřující se na účinnější a efektivnější inovativní řešení a/nebo možnosti čištění recyklované/regenerované vody, které rozvíjejí a demonstrují: — inovativní koncepce pro (alternativní) zásobování vodou, čištění odpadních vod, opětovné využití a obnovu zdrojů, — metody a nákladově efektivní technologie na místě pro kontrolu zdrojů s ohledem na vypouštění nových znečišťujících látek a patogenů do systému čištění odpadních vod, — centra inovace v oblasti úpravy vody v regionech, v nichž v současnosti chybí vhodné kanalizační systémy a čisticí a hygienická zařízení, která používají inteligentní technologie a decentralizované systémy se zaměřením na alternativní zdroje vody, — systematické přístupy, které mají zabránit ztrátám vody, energie a zdrojů při průmyslové výrobě a ve vodohospodářské infrastruktuře.

Příloha III nařízení o programu LIFE b) Tematické priority pro odpady: činnosti pro provádění specifických cílů pro odpady stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy pro provádění plánů a programů nakládání s odpady, ii) činnosti pro provádění a přípravu právních předpisů Unie týkajících se odpadů se zvláštním zaměřením na první kroky v hierarchii postupů Unie při nakládání s odpady (prevence, opětovné využití a recyklace), iii) činnosti pro účinné využívání zdrojů a dopad na životní cyklus produktů, modely spotřeby a dematerializaci hospodářství.

Co se týká odpadů, plán pro Evropu účinně využívající zdroje a sedmý akční plán pro životní prostředí usilují o dosažení těchto celkových cílů do roku 2020:

— snížit množství vyprodukovaného odpadu,

— maximalizovat recyklaci a opětovné využití,

— omezit spalování na nerecyklovatelné materiály a

— omezit ukládání na skládky na nerecyklovatelné a nevyužitelné odpady.

Upřednostněny proto budou tyto projekty:

Provádění právních předpisů týkajících se odpadů – příloha III oddíl A písm. b) body i)–ii)

1. Projekty používající inovativní metody, technologie a činnosti přednostně u vodního zdroje za účelem předcházení vzniku odpadů, opětovného využití a tříděného sběru komunálního odpadu.

2. Projekty používající inovativní metody, technologie a činnosti přednostně u vodního zdroje za účelem předcházení vzniku odpadů, přípravy na opětovné využití/opětovného využití, recyklace a tříděného sběru těchto toků odpadů: — odpadní elektrická a elektronická zařízení, baterie a akumulátory, vozidla s ukončenou životností, odpady z obalů, stavebnictví, demolice a zdravotnictví, — bioodpady, včetně potravinářských odpadů v celém potravinovém řetězci.

3. Projekty integrovaného hospodaření s plasty, které mají vést k větší recyklovatelnosti, třídění a kvalitní recyklaci, ekodesignu, nakládání s neobalovými plasty, zamezení předmětům z plastů určeným pro jedno použití nebo omezení a odklizení odpadků.

4. Projekty, které mají zlepšit nakládání s nebezpečným domácím odpadem.

Odpady a účinné využívání zdrojů – příloha III oddíl A písm. b) bod iii)

Projekty zavádějící využívání ekonomických nástrojů na místní, regionální nebo vnitrostátní úrovni na podporu politik v oblasti nakládání s odpady a účinného využívání zdrojů.

Příloha III nařízení o programu LIFE c) Tematické priority pro účinné využívání zdrojů, včetně půdy a lesů, a ekologické a oběhové hospodářství: činnosti pro provádění plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, které nejsou předmětem jiných tematických priorit uvedených v této příloze, zejména: i) činnosti pro průmyslovou symbiózu a předávání znalostí a pro rozvoj nových modelů pro přechod k oběhovému a ekologickému hospodářství, ii) činnosti pro tematickou strategii týkající se půdy (sdělení Komise ze dne 22. září 2006„Tematická strategie pro ochranu půdy“) se zvláštním zaměřením na zmírňování a kompenzaci zakrývání půdy a na lepší využívání půdy, iii) činnosti pro monitorovací a informační lesní systémy a na předcházení lesním požárům.

Projekty v rámci tematických priorit pro účinné využívání zdrojů, včetně půdy a lesů, a ekologické a oběhové hospodářství se zaměří na provádění plánu pro Evropu účinně využívající zdroje, tematické strategie pro ochranu půdy a nové strategie EU v oblasti lesnictví. Co se týká průmyslové symbiózy, předávání znalostí a přechodu na oběhové a ekologické hospodářství, zvláštní pozornost by měla být věnována činnosti podniků, která je šetrná k životnímu prostředí a účinně využívá zdroje, včetně hodnotových řetězců, a harmonizaci metodiky pro měření jejich ekologické stopy. Pokud jde o ochranu půdy, je třeba zlepšit hospodaření s půdou, a zejména omezit a zmírnit zakrývání půdy. V oblasti monitorovacích a informačních lesních systémů a předcházení lesním požárům bylo v minulých letech dosaženého značného pokroku, je však třeba provést novou strategii EU v oblasti lesnictví a dále zlepšit Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS) (14).

Upřednostněny proto budou tyto projekty:

Účinné využívání zdrojů, ekologické a oběhové hospodářství – příloha III oddíl A písm. c) bod i)

1. Projekty zavádějící koncepci oběhového hospodářství prostřednictvím činností rozšiřujících hodnotový řetězec nebo zajišťujících využívání druhotných surovin /šrotu/odpadů v jiných odvětvích nebo hodnotových řetězcích (ekodesign, kaskádové využívání materiálů, přepracování, opětovné využití, recyklace, nové koncepce v oblasti oběhového hospodářství a inovativní systémy zpětného odběru a sběru).

2. Projekty zavádějící nové obchodní modely pro účinné využívání zdrojů, včetně zavádění postupů pro účinné využívání zdrojů v malých a středních podnicích, které se zaměřují na environmentální dopady, trvanlivost, opětovné využití, opravy a recyklaci svých výrobků a procesů – včetně sdílení nebo pronajímání výrobků místo jejich prodeje. To by mělo zahrnovat jedno z průmyslových odvětví, která jsou v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje považována za prioritní; nový obchodní model by měl vést k snížení spotřeby materiálu a/nebo spotřeby energie a vody.

3. Projekty zavádějící evropskou metodiku měření ekologické stopy (15) prostřednictvím komunikace se spotřebiteli a zúčastněnými stranami, dostupnosti údajů, kvality a sledovatelnosti v celém hodnotovém řetězci, zjednodušení výpočtu a ověřování.

4. Projekty spojující pobídky v oblasti regulace, financí nebo dobré pověsti k environmentální výkonnosti pomocí EMAS či jiných důkladných, spolehlivých (tj. ověřených třetí stranou) nástrojů Unie v oblasti environmentálního řízení.

5. Projekty, které podporují zelené veřejné zakázky prostřednictvím vypracování (ve spolupráci s podniky) a uplatňování společných specifikací pro nabídková řízení orgánů veřejné moci s podobnými nákupními potřebami (včetně průzkumu trhu a vlastních činností v oblasti zadávání veřejných zakázek) a systémů, které zadavatelům umožňují snadno a spolehlivě ověřit ekologické požadavky, a uplatňování těchto systémů.

Půda – příloha III oddíl A písm. c) bod ii)

1. Projekty, které omezují či zmírňují zakrývání půdy nebo navrhují inovativní metody kompenzace zakrývání půdy na regionální, krajské nebo obecní úrovni v souladu s pokyny k zakrývání půdy (SWD(2012) 101 final/2) (16), zejména projekty, které zahrnují přehodnocení plánovacích a rozpočtových přístupů za účelem dosažení regionálního nebo obecního rozvoje bez dalšího záboru půdy nebo zakrývání půdy.

2. Projekty, které mají dosáhnout lepšího hospodaření s půdou (zmírnění eroze, zachování obsahu organické složky v půdě, zabránění utužování a kontaminaci půdy, zachování/obnova půdy s vysokým obsahem uhlíku atd.) na místní, regionální nebo vnitrostátní úrovni. K použitým metodám mohou patřit nástroje a postupy monitorování nebo zlepšení správních a právních rámců. Obzvláště důležité budou projekty, které poskytují nákladově efektivní řešení zlepšující stávající nástroje nebo metodiky či podporující funkce půdy jako součásti širšího ekosystému, například k zadržování vody.

3. Projekty, které rozvíjejí a zavádějí nákladově efektivní podpůrné nástroje a systémy pro identifikaci kontaminovaných lokalit na regionální nebo vnitrostátní úrovni.

Lesy – příloha III oddíl A písm. c) bod iii)

Projekty v této oblasti mohou být upřednostněny pouze v případě, že předpokládají začlenění veškerých kvantitativních a kvalitativních údajů o lesích, které vyplývají z projektů, do Evropského střediska údajů o lesích (EFDAC) a posléze do systému informací o lesích v Evropě (FISE) zřízeného Evropskou komisí.

1. Projekty, které přispívají k získání plně harmonizovaných informací z údajů shromážděných prostřednictvím národních soupisů lesů členských států a/nebo jiných sítí informací o lesích a které uplatňují moderní metodiky k prokázání udržitelného obhospodařování lesů na regionální, vnitrostátní nebo nadnárodní úrovni podle schválených (Forest Europe (17)) kritérií a ukazatelů (např. zdraví a vitalita lesů, služby lesních ekosystémů, lesy a sociálně-ekonomické funkce spojené s biohospodářstvím EU a lesy v měnícím se klimatu) podle cílů nové strategie EU v oblasti lesnictví (18) a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (19).

2. Projekty, které navazují na informace shromážděné stávajícími vnitrostátními/regionálními sítěmi informací o lesích a vyvíjejí a zavádějí nové metody shromažďování a vykazování kritérií a ukazatelů udržitelného obhospodařování lesů (20) na vnitrostátní nebo regionální úrovni podle klasifikace typů evropských lesů vyhotovené Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA) (21) ve 14 kategoriích, jak byly nahlášeny Forest Europe. Tyto projekty by měly zahrnovat zvláštní demonstrační akce, které prokazují, jak mohou být informace a nové metody využity k zlepšení ochrany lesních ekosystémů.

3. Projekty, které přispívají k zdokonalení Evropského systému informací o lesních požárech (EFFIS). Tyto projekty by měly zahrnovat zvláštní demonstrační akce, které prokazují, jak mohou být informace a nové metody použity k dosažení cílů stanovených ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, co se týká obhospodařování lesů a řízení lesních ekosystémů.

4. Projekty, které používají nové informace o lesích k zvýšení jejich odolnosti vůči hrozbám vyplývajícím z populačních změn souvisejících s urbanizací, opouštěním půdy nebo ztrátou tradičních dovedností v oblasti hospodaření s půdou.

Příloha III nařízení o programu LIFE d) Tematické priority pro životní prostředí a zdraví, včetně chemických látek a hluku: podpůrné činnosti pro provádění specifických cílů pro životní prostředí a zdraví stanovených v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) podpůrné činnosti pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22) (REACH) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (23) (nařízení o biocidních přípravcích) k zajištění bezpečnějšího, udržitelnějšího nebo hospodárnějšího užívání chemických látek (včetně nanomateriálů), ii) podpůrné činnosti na podporu provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES (24) (směrnice o hluku) za účelem dosažení úrovní hluku, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je, iii) podpůrné činnosti pro předcházení závažným haváriím, zejména podporou provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU (25) (směrnice Seveso III).

Co se týká životního prostředí a zdraví, je třeba přezkoumat nové metody k snížení dopadu chemických látek, hluku a průmyslových havárií na životní prostředí a lidské zdraví.

Upřednostněny proto budou tyto projekty:

Chemické látky – příloha III oddíl A písm. d) bod i)

1. Projekty snižující dopady chemických látek (včetně nanomateriálů a biocidních přípravků) na životní prostředí nebo lidské zdraví bezpečnějším a udržitelnějším užíváním chemických látek nebo omezením vystavení toxickým chemickým látkám ve výrobcích nebo v životním prostředí na minimum v důsledku jejich nahrazení bezpečnějšími látkami nebo nechemickými řešeními.

2. Projekty zlepšující využívání údajů z monitorování chemických látek (např. monitorování životního prostředí, biologické monitorování lidí, kontrola výrobků, monitorování vnitřního ovzduší) při ochraně lidského zdraví a životního prostředí, a to zajištěním dostupnosti, přístupnosti, srovnatelnosti a interoperability údajů z monitorování chemických látek a umožněním jejich spojení s monitorováním lidského zdraví a stavu životního prostředí a posouzení expozic vyplývajících z chemických směsí prostřednictvím různých cest expozice.

Hluk – příloha III oddíl A písm. d) bod ii)

V této oblasti budou upřednostněny projekty v městských oblastech, aby se situace zlepšila u maximálního počtu osob.

1. Projekty zaměřené na zavedení trvalých zón s nízkými emisemi hluku v městských oblastech povolením vjezdu pouze vozidlům s elektrickým pohonem nebo uplatňováním jiných stejně účinných přístupů týkajících se zón s nízkými emisemi hluku.

2. Projekty v hustě osídlených městských oblastech zaměřené na snižování hluku ze silnic a jiné dopravní infrastruktury používáním nehlučných povrchů s náklady na životní cyklus, které jsou srovnatelné s náklady běžných povrchů, při současném dosažení významného snížení hluku.

Průmyslové havárie – příloha III oddíl A písm. e) bod iii)

Projekty zaměřené na snazší provádění směrnice Seveso III (směrnice 2012/18/EU) o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek vývojem metodických nástrojů pro mapování rizik, včetně mapování rizik pro životní prostředí, a odstranění domino efektů.

Příloha III nařízení o programu LIFE e) Tematické priority pro kvalitu ovzduší a emise, včetně městského prostředí: podpůrné činnosti pro provádění specifických cílů pro ovzduší a emise stanovených v plánu pro Evropu účinně využívající zdroje a v sedmém akčním programu pro životní prostředí, zejména: i) integrované přístupy k provádění právních předpisů o kvalitě ovzduší, ii) podpůrné činnosti pro posilování souladu s normami Unie pro kvalitu ovzduší a související emise do ovzduší, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES (26) (směrnice o národních emisních stropech), iii) podpůrné činnosti pro posílené provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (27) (směrnice o průmyslových emisích) se zvláštním důrazem na zlepšení postupu pro vymezení a provádění nejlepších dostupných metod, zajištění snadného přístupu veřejnosti k informacím a posílení přínosu směrnice o průmyslových emisích pro inovace.

Tematická priorita „kvalita ovzduší a emise, včetně městského prostředí“ se zaměřuje na provádění právních předpisů o kvalitě ovzduší a komplexní přístup k problémům životního prostředí ve městech. Znečištění ovzduší je v Evropě i nadále jedním z nejzávažnějších zdravotních problémů souvisejících se životním prostředím s úmrtností více než desetkrát vyšší, než je úmrtnost v důsledku dopravních nehod, a má rovněž významný dopad na ekosystémy (např. 70 % lokalit sítě Natura 2000 v EU je v důsledku znečištění ovzduší postiženo eutrofizací). Tímto problémem je třeba se zabývat v souladu s chystanou strategií EU pro kvalitu ovzduší na období do roku 2030.

Hlavním nástrojem pro prevenci a kontrolu znečištění z velkých bodových zdrojů je směrnice o průmyslových emisích. Zkušenosti s prováděním směrnice o průmyslových emisích (a její předchůdkyně – směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění) umožnily určit dodatečné potřeby, pokud jde o informování veřejnosti a zavádění nových technik.

Upřednostněny proto budou tyto projekty:

Právní předpisy o kvalitě ovzduší a směrnice o národních emisních stropech – příloha III oddíl A písm. e) body i)–ii)

Není-li výslovně uvedeno jinak, měly by se projekty v oblasti kvality ovzduší zaměřit na městské oblasti, aby se týkaly co nejvíce lidí.

1. Místní a regionální energetické projekty zabývající se kvalitou ovzduší a snižováním emisí v kritických místech s ohledem na částice v ovzduší v oblastech, v nichž se k vytápění i nadále velmi často používá spalování uhlí a biomasy.

2. Projekty přispívající k aplikacím umožňujícím kvalitní spalování biomasy a k jejich náležitému používání, včetně v horských oblastech (jako je používání technologií s mimořádně nízkou prašností, vysoce účinných a čistých technologií spalování a kontroly, akumulace tepla).

3. Udržitelné projekty v oblasti mobility pro součásti, které jsou nezbytné k splnění norem kvality ovzduší, zaměřující se na čistší skutečný provoz, používání elektrických vozidel nebo vozidel s mimořádně nízkými emisemi (28), jak je uvedeno v pracovním programu rámcového programu Horizont 2020, používání čistých alternativních paliv, inovativní programy dovybavení pro vozidla veřejných služeb, alternativní technologie poháněcích soustav, jako je elektromobilita a mobilita založená na vodíku, rozvoj a zavádění systémů zpoplatnění nízkoemisních zón a komunikací s vysokým dopadem prostřednictvím přísnějších kritérií pro přístup a označení spotřebních výrobků (29) (hlavní metropolitní oblasti) a využívání inovativních logistických platforem pro dodávky zboží v konečné fázi.

4. Projekty k snížení emisí čpavku a částic ze zemědělství na podporu provádění modernizovaného kodexu osvědčených postupů při snižování emisí čpavku a částic ze zemědělství, který vypracovala EHK OSN.

Směrnice o průmyslových emisích – příloha III oddíl A písm. e) bod iii)

Projekty, které vyvíjejí a testují techniky prevence znečištění a snižování emisí uvedené ve směrnici o průmyslových emisích jako nové techniky.

Městské prostředí – příloha III oddíl A písm. e)

Projekty zavádějící integrované a komplexní politiky udržitelného sídelního plánování a projektování měst prostřednictvím inovativních přístupů v otázce městské hromadné dopravy a mobility, udržitelných budov, energetické účinnosti nebo zachování biologické rozmanitosti ve městech.

3.2 Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“

Podle čl. 11 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE zejména specifický cíl „přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnice Rady 92/43/EHS (30) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (31), zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení “. Projekty v této prioritní oblasti proto mohou uplatňovat stávající přístupy, osvědčené postupy a řešení nebo vyvíjet, testovat a demonstrovat nové přístupy, osvědčené postupy a řešení. Co se však týká projektů spadajících do tematické priority „ biologická rozmanitost “, upřednostněny budou obecně pilotní a demonstrační projekty , není-li v příslušném tématu projektů uvedeno jinak.

Program LIFE byl v minulých 20 letech hlavním nástrojem podporujícím provádění směrnice o ptácích a směrnice o přírodních stanovištích. Tento malý program napomáhal při zajištění zřízení sítě Natura 2000 a v některých případech měl zásadní význam. Společní normotvůrci vyslovili jednoznačné přání zachovat zaměření programu LIFE na tuto strategickou otázku, zejména v době, kdy všechny členské státy musí zajistit příznivý stav všech přírodních stanovišť a druhů z hlediska ochrany. Ve většině případů toho lze dosáhnout pouze aktivní správou lokalit a jejich vzájemným propojením nebo aktivním řízením příslušných druhů. Z tohoto důvodu bude prioritní oblast programu LIFE „příroda a biologická rozmanitost“ své omezené finanční zdroje zaměřovat i nadále na síť Natura 2000 s cílem zajistit úplné splnění závazků týkajících se cíle 1 strategie v oblasti biologické rozmanitosti. Na základě kladných zkušeností s programem LIFE+ bude program LIFE na období 2014–2020 současně podporovat projekty v oblasti biologické rozmanitosti, které jsou zaměřeny na testování a demonstrace nových způsobů řešení širších problémů v oblasti biologické rozmanitosti. Oblasti programu LIFE „příroda“ a „biologická rozmanitost“ se mají vzájemně doplňovat.

Příloha III nařízení o programu LIFE a) Tematické priority pro přírodu: činnosti pro provádění směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména: i) činnosti zaměřené na zlepšení stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, včetně mořských stanovišť a druhů, a druhů ptáků, které jsou v zájmu Unie, ii) činnosti na podporu biogeografických seminářů sítě Natura 2000, iii) integrované přístupy pro provádění prioritních akčních rámců.

Upřednostněna budou tato témata projektů přispívajících k cíli 1 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 za účelem úplného provedení směrnice o ptácích a směrnice o přírodních stanovištích:

1. Projekty zaměřené na zlepšení stavu (z hlediska ochrany) typů přírodních stanovišť nebo druhů (včetně druhů ptáků), které jsou v zájmu Společenství (32), se zaměřením na lokality sítě Natura 2000, které jsou navrženy nebo určeny pro tyto typy přírodních stanovišť nebo druhy.

2. Projekty zaměřené na zlepšení stavu (z hlediska ochrany) typů přírodních stanovišť v lokalitách sítě Natura 2000 nebo druhů (včetně druhů ptáků), které jsou v zájmu Společenství, pokud jejich stav není „příznivý/stálý a nesnižující se“ nebo „neznámý“ podle nejnovějších celkových hodnocení, která členské státy poskytly na příslušné zeměpisné úrovni podle článku 17 směrnice o přírodních stanovištích, nebo podle nejnovějších hodnocení podle článku 12 směrnice o ptácích a hodnocení na úrovni EU.

3. Projekty provádějící jednu či více akcí předpokládaných v příslušném prioritním akčním rámci, jak byl členskými státy aktualizován, nebo konkrétní akce, které byly určeny, doporučeny nebo schváleny v rámci biogeografických seminářů sítě Natura 2000.

4. Projekty, které se zabývají částí týkající se mořského prostředí při provádění směrnice o přírodních stanovištích a směrnice o ptácích a souvisejících ustanovení v deskriptoru 1 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, zejména pokud se tyto projekty zaměřují na jednu či více těchto činností: a) provedení a dokončení vnitrostátních soupisů pro zřízení příbřežních mořských oblastí sítě Natura 2000; b) obnova a správa mořských lokalit sítě Natura 2000, včetně vypracování a provádění plánu řízení oblastí; c) činnosti zaměřené na konflikty mezi ochranou mořského prostředí a rybáři nebo jinými „uživateli moře“ související s druhy, přírodními stanovišti nebo lokalitami a rovněž akce, které spojují ochranná opatření s udržitelným využíváním lokalit sítě Natura 2000; d) demonstrační nebo inovační přístupy k posuzování nebo sledování dopadu lidských činností na kritická mořská stanoviště a druhy jako nástroj k řízení aktivních ochranných opatření.

5. Projekty zlepšující stav typů přírodních stanovišť a druhů (včetně druhů ptáků), které jsou v zájmu Společenství, z hlediska ochrany, jejichž akce odpovídají akcím stanoveným v příslušných akčních plánech pro druhy nebo přírodní stanoviště na úrovni jednotlivých členských států nebo na úrovni EU.

6. Projekty zaměřující se na invazní nepůvodní druhy, pokud tyto pravděpodobně zhoršují stav druhů (včetně druhů ptáků) nebo typů přírodních stanovišť v zájmu Společenství z hlediska ochrany, na podporu sítě Natura 2000.

Příloha III nařízení o programu LIFE b) Tematické priority pro biologickou rozmanitost: činnosti pro provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, zejména: i) činnosti, jejichž cílem je přispět k dosažení cíle 2, ii) činnosti, jejichž cílem je přispět k dosažení cílů 3, 4 a 5.

Následující témata projektů se zaměřují na dosažení cílů 2, 3, 4 a 5 strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, pokud mají být financovány z programu LIFE.

Upřednostněna budou níže uvedená témata projektů:

1. Projekty zaměřené na dosažení cíle 2 strategie v oblasti biologické rozmanitosti prostřednictvím integrace akcí k zachování a zlepšení ekosystémů a jejich služeb do činností veřejného nebo soukromého sektoru, a to vybudováním zelené a modré infrastruktury a obnovením poškozených ekosystémů. Tyto projekty by měly otestovat a uplatňovat přístupy zaměřené na: a) zmapování a posouzení (včetně ocenění) ekosystémů, včetně mořských ekosystémů, a jejich služeb s cílem přispět ke stanovení priorit pro obnovu, zelenou nebo modrou infrastrukturu nebo iniciativu „nulová čistá ztráta“; b) obnovu ekosystémů, včetně pobřežních a mořských ekosystémů, a jejich služeb uplatňováním prioritního rámce pro obnovu; c) rozvoj metodik pro ocenění a hrazení ekosystémových služeb (včetně hmotných a nehmotných služeb) nebo d) inovativní systémy řízení zabývající se zejména ekosystémovými službami spojenými s vodou, které by mohly poskytnout potenciální mechanismy financování k dosažení cílů strategie v oblasti biologické rozmanitosti a přispět k cílům rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních.

2. Projekty provádějící akce, které se zaměřují na invazní nepůvodní druhy (v rámci cíle 5 strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo za účelem přispění k dosažení úrovně ochrany popsané v deskriptoru 2 – Nepůvodní druhy v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí (33)) prostřednictvím činností, které testují a uplatňují přístupy usilující o: a) prevenci zavlékání invazních nepůvodních druhů, zejména zabývání se cestami neúmyslného zavlečení; b) zřízení systému včasného varování a rychlé reakce a c) eradikaci nebo kontrolu usazených invazních nepůvodních druhů ve vhodném prostorovém měřítku. Tyto projekty se musí prostřednictvím svých akcí zaměřovat na tři kroky (prevence, včasné varování a rychlá reakce; eradikace/kontrola) v komplexním rámci, nebo v případě, že jeden z kroků již byl vyřešen, musí se jejich akce přinejmenším jednoznačně nacházet v širším rámci, který tyto tři kroky spojuje. Tyto projekty by měly zlepšit stávající (nebo zavést nové) technické, správní nebo právní rámce na příslušné úrovni; měly by se zaměřit na prevenci širšího usazování invazních nepůvodních druhů v EU.

3. Projekty zaměřené na ohrožené druhy, které nejsou uvedeny v přílohách směrnice o přírodních stanovištích, mají však status „ohrožený“ nebo horší v evropských červených seznamech (http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/ index_en.htm) nebo v červeném seznamu Mezinárodního svazu ochrany přírody pro druhy, které nejsou uvedeny v evropských červených seznamech (http://www.iucnredlist.org/).

4. Pilotní nebo demonstrační projekty používající inovativní způsoby přímého nebo nepřímého financování (včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru, daňových nástrojů, kompenzace za biologickou rozmanitost atd.) pro činnosti ve veřejném a soukromém sektoru, které souvisejí s biologickou rozmanitostí.

5. Pilotní nebo demonstrační projekty, které testují a poté provádějí akce v oblasti zelené infrastruktury zaměřující se na: a) inovativní technologie a vypracování a uplatňování technických norem týkajících se těchto technologií; b) zachování nebo obnovu ekosystémů ve prospěch lidského zdraví nebo c) nákladově efektivní technologie a metody, které minimalizují dopady stávajících energetických a dopravních infrastruktur na biologickou rozmanitost posílením funkčnosti prostorově vázaných ekosystémů.

3.3 Prioritní oblast „správa a informace v oblasti životního prostředí“

Podle čl. 12 písm. a) nařízení o programu LIFE sledují témata projektů odpovídající této prioritní oblasti a související tematické priority uvedené v příloze III nařízení o programu LIFE specifický cíl „prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby“.

Příloha III nařízení o programu LIFE Prioritní oblast „správa a informace v oblasti životního prostředí“ a) informační a komunikační činnosti a kampaně na zvyšování informovanosti v souladu s prioritami sedmého akčního programu pro životní prostředí; b) podpůrné činnosti účinného kontrolního postupu, jakož i opatření na podporu dodržování právních předpisů v souvislosti s legislativou Unie týkající se životního prostředí a podpora informačních systémů a informačních nástrojů v oblasti provádění právních předpisů Unie týkajících se životního prostředí.

Informační a komunikační činnosti a kampaně na zvyšování informovanosti – příloha III oddíl C písm. a)

Při posuzování evropské přidané hodnoty navrhovaných projektů bude zohledněn zeměpisný rozsah informačních a komunikačních činností a kampaní na zvyšování informovanosti.

Voda

1. Zvyšování informovanosti o povinnostech a příležitostech podle rámcové směrnice o vodě se zaměřením na orgány a jiné subjekty, které mohou přispět k určení nákladově efektivních řešení, která budou zahrnuta do plánů povodí, pokud jde o protipovodňovou ochranu, nakládání se sedimenty, vodní energii, plavbu, dopravu, územní plánování, chemický průmysl a zemědělství.

2. Projekty, které vypracovávají a testují politiky stanovení ceny vody založené na inovativních přístupech, kdy je k zásadě „znečišťovatel platí“ připojena zásada „kdo plýtvá, platí“, a které pro každou oblast činnosti na příslušné úrovni stanoví jednoznačné a měřitelné cíle týkající se účinnosti.

3. Projekty zaměřené na iniciování programů čištění pláží a moře jako způsobu zvyšování informovanosti o dopadech odpadků v moři, a tím zvyšování povědomí o otázkách souvisejících s ochranou mořského prostředí, na něž se zaměřuje rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí.

4. Zvyšování informovanosti o povinnostech a příležitostech podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (vyjma odpadků v moři, viz bod 3) se zaměřením na orgány a jiné zúčastněné strany, zejména z odvětví rybolovu a námořní dopravy, které mohou přispět k určení nákladově efektivních řešení, která budou zahrnuta do strategií pro mořské prostředí a programů opatření v zájmu dosažení „dobrého stavu prostředí“ v souladu s 11 deskriptory uvedenými v příloze I rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí.

5. Projekty, v jejichž rámci zúčastněné strany a orgány spolupracují na nadnárodní úrovni přes hranice vnitrostátních jurisdikcí při provádění strategií pro mořské oblasti.

Odpady

1. Zvyšování informovanosti a odborná příprava ohledně postupného ukončování ukládání recyklovatelných nebo jinak využitelných odpadů na skládky (s cílem omezit skládkování na zbytkové, tj. nerecyklovatelné nebo nevyužitelné odpady).

2. Informační kampaně na zvyšování informovanosti a podporu změn chování s ohledem na klíčové záležitosti související s odpady se zaměřením na snižování množství odpadu, zejména odpadních elektrických a elektronických zařízení a plastových odpadů.

Účinné využívání zdrojů, včetně půdy a lesů, a ekologické a oběhové hospodářství:

1. Zvyšování informovanosti a vypracování pokynů pro evropské uživatele genetických zdrojů, zejména výzkumné pracovníky a malé a střední podniky, s cílem usnadnit dodržování požadavků nařízení o přístupu a rozdělení přínosů a rovněž podporovat činnosti související s evropskými kolekcemi genetických zdrojů, například lepší organizace a dokumentování vzorků.

2. Kampaně na zvyšování informovanosti, které podporují udržitelnou spotřebu, se zaměřením na plýtvání potravinami a optimální skladování potravin.

3. Kampaně na zvyšování informovanosti, které podporují udržitelnou spotřebu, se zaměřením na využití půdy a zdrojů půdy.

4. Kampaně na zvyšování informovanosti a aktivní intervenční informační kampaně (aktivní zásahy i obecné zvyšování informovanosti) týkající se hospodářských a finančních přínosů účinného využívání zdrojů, včetně půdy.

5. Kampaně k budování kapacit s cílem umožnit koordinaci a řízení příslušných informací o lesích a lesních požárech, které jsou reprezentativní pro EU. Tyto projekty by se měly zaměřit na koordinaci vnitrostátních nebo nadnárodních informací týkajících se lesních požárů, pokud jde o emise z lesních požárů, odhad škod způsobených požáry, včetně pokynů k nákladově efektivnímu využívání zdrojů pro prevenci lesních požárů, a spálené oblasti, zejména oblasti sítě Natura 2000. Měly by obsahovat rovněž pokyny ohledně společného přístupu na úrovni Unie.

Kvalita ovzduší a emise, včetně městského prostředí

1. Zvyšování informovanosti a odborná příprava ohledně kvality ovzduší v městských oblastech a účinků na zdraví v případě vystavení lidí a ekosystémů vysokým úrovním znečištění.

2. Zvyšování informovanosti prosazováním levných systémů monitorování a vyhodnocování kvality ovzduší.

3. Rozvoj a demonstrace integrovaných systémů umožňujících snadný přístup k veřejně dostupným informacím o průmyslových zařízeních, včetně povolení, údajů o emisích a inspekčních zpráv.

Životní prostředí a zdraví, včetně chemických látek a hluku

1. Zvyšování povědomí občanů a spotřebitelů o informacích o nebezpečnosti chemických látek v předmětech.

2. Zvyšování povědomí občanů a spotřebitelů o bezpečném užívání chemických látek ve výrobcích opatřených výstražným štítkem.

3. Zvyšování informovanosti společností (dovozců, výrobců, následných uživatelů, maloobchodníků, včetně malých a středních podniků) o jejich povinnostech podle nařízení REACH týkajících se oznamování přítomnosti látek vzbuzujících mimořádné obavy v předmětech, které vyrábějí nebo dovážejí, a/nebo o povinnostech společností podle nařízení o biocidních přípravcích, co se týká ošetřených předmětů.

4. Komunikační kampaně o údajích o hluku ve venkovním prostředí a zdravotních účincích hluku na obyvatele, jak vyžaduje směrnice o hluku ve venkovním prostředí.

Příroda a biologická rozmanitost

1. Vnitrostátní nebo nadnárodní kampaně na zvyšování informovanosti s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o síti Natura 2000. Tyto kampaně by měly být navrženy tak, aby zajistily významnou změnu v informovanosti o přírodních hodnotách (včetně ekosystémových služeb), pro něž byla síť Natura 2000 zřízena, a případně by měly vést k pozitivním změnám chování u velké části cílové veřejnosti a/nebo v konkrétních sociálních, správních nebo hospodářských oblastech.

2. Kampaně na zvyšování informovanosti o velkých masožravcích na úrovni populace příslušných druhů.

3. Vnitrostátní a nadnárodní informační kampaně a kampaně na zvyšování informovanosti o strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti, které mají zvýšit informovanost a pochopení občanů a hlavních zúčastněných stran, včetně tvůrců politik, podniků a místních, regionálních nebo vnitrostátních orgánů, pokud jde o cíle strategie.

4. Vnitrostátní a nadnárodní kampaně na zvyšování informovanosti o invazních nepůvodních druzích se zaměřením na širokou veřejnost a hlavní zúčastněné strany, včetně tvůrců politik, podniků a místních, regionálních nebo vnitrostátních orgánů.

5. Kampaně na zvyšování informovanosti o zelené infrastruktuře se zaměřením na hlavní skupiny zúčastněných stran, které prosazují osvědčené postupy a/nebo zlepšují vytváření, analýzu a šíření technických a prostorových údajů pro zavádění zelené infrastruktury.

Správa a vymáhání

1. Zvyšování informovanosti a odborná příprava ohledně přístupu ke spravedlnosti v oblasti životního prostředí, včetně toho, jak zajistit a změřit účinnost a efektivnost soudního přezkumu, u soudců, subjektů odpovědných za výkon spravedlnosti, orgánů veřejné správy a obhájců veřejného zájmu.

2. Zvyšování informovanosti o směrnici o odpovědnosti za životní prostředí u průmyslových provozovatelů, likvidátorů škod, odborníků na posuzování rizik, decentralizovaných příslušných orgánů (v členských státech, v nichž jsou příslušné orgány jmenovány na místní nebo regionální úrovni) a ekologických nevládních organizací, pokud jde o práva a povinnosti každé skupiny zúčastněných stran.

3. Zvyšování informovanosti výzkumných pracovníků, malých a středních podniků a orgánů veřejné moci jakožto evropských uživatelů genetických zdrojů a vypracování pokynů pro tyto subjekty s cílem usnadnit dodržování požadavků nařízení o přístupu a rozdělení přínosů a rovněž podporovat činnosti související s evropskými kolekcemi genetických zdrojů k zlepšení organizace a dokumentování vzorků.

Podpůrné činnosti účinného kontrolního postupu, jakož i opatření na podporu dodržování právních předpisů – příloha III oddíl C písm. b)

Vymáhání, inspekce a dohled

1. Projekty zaměřené na zvýšení účinnosti a efektivnosti inspekcí a dohledu v oblasti životního prostředí prostřednictvím — strategického uplatňování kritérií rizik za účelem posouzení, vyhodnocení a zmírnění nejzávažnějších typů nedodržování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, — posílení spolupráce a koordinace mezi různými kontrolními orgány a orgány dohledu v zájmu zefektivnění a optimalizace využívání zdrojů určených na inspekce a dohled, — vytvoření a používání elektronických záznamů o činnosti v oblasti kontroly a dohledu s cílem umožnit snazší změření a vyhodnocení účinnosti a efektivnosti této práce a/nebo — optimalizace komunikace a aktivního šíření výsledků práce v oblasti kontroly a dohledu pro veřejnost.

2. Projekty k zvýšení účinnosti a efektivnosti činností zaměřených na boj proti trestným činům proti životnímu prostředí prostřednictvím — podpory sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi orgány veřejné moci pověřenými vyšetřováním a stíháním trestných činů proti životnímu prostředí a rozhodováním o těchto trestných činech, — optimalizace sdílení zpravodajských informací a jiných údajů mezi orgány veřejné moci pověřenými vyšetřováním trestných činů proti životnímu prostředí, zejména trestných činů týkajících se přeshraniční přepravy odpadů, obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy a dřívím nebo chemických látek, včetně odborné přípravy pracovníků donucovacích orgánů, finančních vyšetřovacích jednotek, celních úředníků, příslušníků policie zabývajících se trestnými činy proti životnímu prostředí, státních zástupců a soudců.

Sdílení osvědčených postupů

1. Projekty podporující výměnu osvědčených postupů a rozvoj dovedností správců lokalit sítě Natura 2000 na základě doporučení vydaných během nových biogeografických seminářů sítě Natura 2000.

2. Projekty zaměřené na rozvoj a podporu úlohy sítí dobrovolníků s cílem zajistit jejich dlouhodobé přispění k aktivní správě sítě Natura 2000.

3. Projekty zlepšující propojení vědy a politiky prostřednictvím předávání výsledků a/nebo osvědčených postupů s cílem poskytnout spolehlivý technický základ na podporu nařízení REACH, nařízení o zkušebních metodách (34) nebo jiných právních předpisů týkajících se chemických látek či směrnice o ochraně zvířat používaných pro vědecké účely (35).

4. Projekty podporující výměnu osvědčených postupů ve vztahu k právním předpisům o kvalitě ovzduší, které se zaměřují na monitorování a modelování, emisní inventury, postupy řízení, přiřazení zdrojů, sdílení informací, koordinaci a podporu.

5. Výměna znalostí a osvědčených postupů týkajících se zadávání zelených veřejných zakázek mezi orgány veřejné moci, které se vztahují na nejméně dva z těchto prvků: ekologické prvky v zadávací dokumentaci; vyhodnocení ověření ekologických kritérií; náklady a přínosy zeleného nakupování; spolupráce se stávajícími dodavateli k snížení environmentálních dopadů a nákladů u již zadaných zakázek; sledování činností souvisejících se zadáváním zelených veřejných zakázek; průzkum trhu; informace o dostupnosti na trhu; zřízení a fungování ústředních subjektů provádějících nákup se zvláštní působností v oblasti zelených veřejných zakázek.

Prosazování mimosoudního řešení konfliktů

Projekty zaměřené na prosazování mimosoudního řešení konfliktů jako způsobu nalezení smírných a účinných řešení konfliktů v oblasti životního prostředí, například prostřednictvím činností a akcí, které jsou zaměřeny na vyškolení odborníků nebo sdílení osvědčených postupů a zkušeností týkajících se využívání mediace v oblasti životního prostředí.

4. Spojení obecných cílů s granty na akce v rámci podprogramu pro oblast klimatu

U grantů na akce v rámci podprogramu pro oblast klimatu nejsou stanoveny tematické priority a témata projektů. V souladu s obecným cílem nařízení o programu LIFE, tj. zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a zajistit požadovanou přidanou hodnotu EU, bude provádění grantů na akce spojeno se třemi prioritními oblastmi – zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správa a informace v oblasti klimatu – a rovněž se specifickými cíli stanovenými v článcích 14, 15 a 16 nařízení o programu LIFE.

Program LIFE přispěje k přeměně Unie na nízkouhlíkovou společnost, což je hlavní část klimatického a energetického balíčku strategie Evropa 2020. Vznik nových technologií k zmírňování změny klimatu bude usnadněn rozšířenými pilotními projekty a integračními demonstracemi. Politika EU v oblasti klimatu bude pevně spojena s místními podněty a iniciativami a ukázkovými příklady nových a lepších přístupů k zajištění tohoto přechodu. Bude se rozvíjet rovněž zavádění započítávání emisí skleníkových plynů a zmírňování změny klimatu v oblasti využívání půdy (36). Program LIFE podpoří i provádění strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu s cílem přispět k Unii odolnější vůči změnám klimatu (37).

Na základě těchto aspektů by stávající a budoucí politika EU mohla být podpořena aplikacemi, které se zabývají těmito oblastmi:

— Podpora pro provádění strategií pro přizpůsobení se změně klimatu. To bude zahrnovat zvláštní posouzení zranitelnosti na regionální nebo přeshraniční úrovni se zaměřením na velmi zranitelné oblasti stanovené ve strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu, jako jsou městské, pobřežní, horské a ostrovní oblasti, mořské ekosystémy, oblasti, jež bývají často postiženy suchem, nebo povodí, a rovněž zavádění inovativních přístupů k přizpůsobení se změně klimatu a vypracování zvláštních investičních plánů.

— Podpora pro prosazování bezuhlíkové společnosti. Při řízení procesu přechodu na nízkouhlíková hospodářství a společnosti jsou důležití průkopníci a osoby, které jdou příkladem. Mnoho technologií, životních stylů nebo modelů řízení je před tím, než se stanou běžnými, zkušebně zaváděno v sociálních skupinách nebo malých komunitách a inovátory. Podpora zavádění nových přístupů (vzorová města nebo regiony) pro výrobu, spotřebu a správu s transformačním dopadem by měla plně zohledňovat cíle klimatického a energetického balíčku EU nebo cíle plánu do roku 2050. K zajištění úspěchu je třeba přezkoumat rovněž stávající nízkouhlíkové technologie, pokud jde o netechnologické překážky, které brání jejich proniknutí na trh.

— Demonstrace nízkouhlíkových strategií nebo plánů využívání půdy na regionální nebo subregionální úrovni. To bude zahrnovat začlenění řady opatření k snížení emisí a účinnému využívání zdrojů ve všech odvětvích a využívání celé škály opatření, která mají vést ke změně chování. Podpora rozvoje postupů hospodaření s půdou, které mají dopad na emise a pohlcování emisí, například jakožto doplňková opatření k opatřením, která jsou podporována z evropských strukturálních a investičních fondů.

5. ODBORNÁ METODIKA PRO POSTUP VÝBĚRU PROJEKTŮ A KRITÉRIA VÝBĚRU A PŘIDĚLENÍ GRANTŮ (ČL. 24 ODST. 2 PÍSM. d) NAŘÍZENÍ O PROGRAMU LIFE)

V následujícím textu je popsána odborná metodika pro postup výběru projektů a v případě grantů hlavní kritéria způsobilosti (38) a kritéria přidělení podle článku 2 a 19 nařízení o programu LIFE. Jelikož metodika a kritéria jsou pro stejné druhy projektů v rámci obou podprogramů v zásadě totožné, výslovný odkaz na jeden z podprogramů bude uveden pouze v případě, že existují rozdíly.

U všech druhů grantů budou doplňkovost a optimální využití financování EU, včetně financování doplňkových činností z ostatních finančních nástrojů Unie, jak je stanoveno v článku 8 nařízení o programu LIFE, posouzeny a zohledněny v kritériu přidělení „přidaná hodnota EU: ostatní aspekty“. Aby se zabránilo nežádoucímu překrývání, musí žadatelé zdůvodnit, proč se rozhodli požádat o financování z programu LIFE namísto jiného financování Unie v případě, že by toto rovněž mohlo podpořit podobné projekty nebo akce.

Projekty financované v jedné prioritní oblasti, které by mohly narušit cíle týkající se životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní oblasti, nebudou financovány, ledaže je v návrhu jejich dopad jednoznačně vysvětlen a odůvodněn a případně byly řádně naplánovány možné alternativy a opatření pro zmírnění a přizpůsobení.

Další podrobnosti budou uvedeny v pokynech pro podávání žádostí a hodnocení, které budou zveřejněny společně s příslušnými výzvami k předkládání návrhů. Aniž je dotčeno nařízení o programu LIFE a orientační částky přidělené jednotlivým státům, odborná metodika pro výběr projektů může být v zájmu zjednodušení správních postupů v každé každoroční výzvě k předkládání návrhů upravena a zefektivněna.

U jiných než integrovaných projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí byly orientační částky přidělené jednotlivým státům pro období, na něž se vztahuje tento pracovní program, stanoveny na základě přílohy I nařízení o programu LIFE a údajů, které byly k dispozici v prosinci 2013. Tyto částky budou použity při stanovení pořadí těchto projektů.

Zvýšení nebo snížení jednoho z kritérií uvedených v příloze I o 10 % či více u jednoho z členských států nebo přistoupení nového členského státu k Evropské unii se bude pokládat za podstatnou změnu základu pro výpočet. V případě podstatné změny budou orientační částky přidělené jednotlivým státům pro zbývající období přepočítány u všech členských států. Před zveřejněním každé výzvy Komise ověří, zda došlo k podstatné změně.

Orientační částky přidělené jednotlivým státům v rámci podprogramu pro životní prostředí na období 2014–2017 na jiné než integrované projekty

Členský stát % rozpočtu Členský stát % rozpočtu Členský stát % rozpočtu Členský stát % rozpočtu BE 2,05 EL 3,27 LT 1,02 PT 2,51 BG 3,04 ES 9,33 LU 1,05 RO 4,29 CZ 2,03 FR 9,80 HU 2,42 SI 1,85 DE 10,82 HR 2,52 MT 0,90 SK 2,15 DK 1,61 IT 8,44 NL 2,94 FI 2,45 EE 1,20 CY 1,32 AT 1,85 SE 3,10 IE 1,43 LV 0,96 PL 6,37 UK 9,27

5.1 Granty na akce

Bude zajištěno, aby návrhy žadatelů, které je nutno vyloučit nebo kteří nesplňují obecná kritéria způsobilosti podle článku 131 finančního nařízení, nepostoupily dále.

Návrhy musí splňovat požadavky na přípustnost (např. u některých projektů podání žádosti pouze digitálně) a kritéria způsobilosti (např. soulad s pokyny týkajícími se způsobilosti izraelských subjektů a jejich činností na územích okupovaných Izraelem od roku 1967, pokud jde o granty, ceny a finanční nástroje financované EU počínaje rokem 2014 (39)), jež se vztahují na všechny granty na akce v rámci programu LIFE a budou výslovně uvedeny rovněž v příslušných pokynech pro podávání žádostí. Kritéria způsobilosti vztahující se na různé druhy projektů jsou uvedena v příslušné části. Kritéria, která se vztahují stejným způsobem na různé druhy projektů, budou uvedena pouze v bodě 5.1.1 (projekty podle čl. 18 písm. a), b), c) a h) nařízení o programu LIFE).

Podle čl. 6 odst. 2 nařízení o programu LIFE se právnická osoba usazená mimo Unii může podílet na projektech uvedených v článku 18 nařízení o programu LIFE, jestliže má příjemce koordinující daný projekt sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v čl. 6 odst. 1 nařízení o programu LIFE.

Podle článku 7 nařízení o programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány v průběhu provádění programu LIFE možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení o programu LIFE.

Návrhy budou mimoto vybrány pouze tehdy, pokud mohou na základě konkrétních podkladů týkajících se činnosti žadatele v předchozích letech prokázat

— provozní způsobilost – žadatel musí mít odborné kompetence a kvalifikace nezbytné k provedení navrhovaného projektu a

— finanční způsobilost – žadatel musí disponovat stabilními finančními zdroji dostatečnými k tomu, aby byl schopen pokračovat v činnosti po celou dobu trvání projektu, a musí se podílet na jeho financování.

Při výběru orgánů veřejné moci a mezinárodních organizací se použije článek 131 finančního nařízení, pokud jde o jejich finanční způsobilost.

5.1.1 Projekty podle čl. 18 písm. a), b), c) a h) nařízení o programu LIFE

Výběr pilotních a demonstračních projektů, projektů využívajících osvědčených postupů, informačních projektů, projektů zaměřených na zvyšování informovanosti a projektů zaměřených na šíření osvědčených postupů ve smyslu čl. 18 písm. a), b) c) a h) nařízení o programu LIFE sleduje stejnou odbornou metodiku pro výběr projektů a podléhá obdobným kritériím způsobilosti a přidělení, jak je uvedeno níže.

5.1.1.1 Odborná metodika pro postup výběru projektů

Postup výběru projektů bude zorganizován takto:

— Hodnocení návrhů

Komise a/nebo výkonná agentura ověří soulad každého návrhu s kritérii způsobilosti a výběru a posoudí jej na základě kritérií přidělení.

— Vypracování „předběžného dlouhého seznamu“ návrhů

Komise a/nebo výkonná agentura stanoví pořadí způsobilých návrhů podle jejich přínosů a při dodržení pravidla, že nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti (čl. 9 odst. 3 nařízení o programu LIFE). Komise a/nebo výkonná agentura se rovněž vynasnaží zajistit, aby bylo nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty přiděleno nadnárodním projektům (čl. 19 odst. 7 nařízení o programu LIFE). Co se týká projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí, Komise a/nebo výkonná agentura zajistí zeměpisnou rovnováhu (čl. 19 odst. 5 nařízení o programu LIFE). Předběžný dlouhý seznam bude obsahovat veškeré návrhy v sestupném pořadí tak, aby celkové rozpočty navrhovaných projektů činily přibližně 130 % dostupného rozpočtu.

— Vypracování konečného seznamu projektů, které budou financovány, a rezervního seznamu

Po fázi přezkumu budou úspěšné projekty navrženy pro financování v rámci dostupného rozpočtu. Bude vypracován náhradní seznam s nejlépe hodnocenými projekty, které nemohou být vzhledem k dostupnému rozpočtu financovány. Rezervní seznam bude zahrnovat dalších 20 % dostupného rozpočtu programu LIFE.

— Podpis grantové dohody

5.1.1.2 Kritéria způsobilosti a přidělení

Použijí se tato kritéria způsobilosti a přidělení:

a) Kritéria způsobilosti

Návrh projektu ve smyslu čl. 18 písm. a), b) c) nebo h) nařízení o programu LIFE nepostoupí do fáze hodnocení jeho přínosu, pokud návrh projektu neprokazuje, že projekt:

— přispívá k jednomu či více obecným cílům stanoveným v článku 3 nařízení o programu LIFE a použitelným specifickým cílům uvedeným v článcích 10, 11, 12 a 14, 15 a 16 nařízení o programu LIFE,

— spadá do prioritní oblasti podprogramu LIFE, jak jsou stanoveny v článcích 9 a 13 nařízení o programu LIFE, v jejímž rámci byl návrh projektu předložen, a

— odpovídá jednomu z těchto druhů projektů, jak jsou vymezeny v čl. 2 písm. a), b), c) a h) nařízení o programu LIFE:

„Pilotními projekty“ jsou projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích.

„Demonstračními projekty“ jsou projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních – například zeměpisných, ekologických či socioekonomických – souvislostech daného projektu nové nebo neznámé a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde.

„Projekty využívajícími osvědčené postupy“ jsou projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu.

Pozn.: U pilotních projektů, demonstračních projektů a projektů využívajících osvědčené postupy v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti musí být nejméně 25 % rozpočtu věnováno na konkrétní ochranná opatření (vzhledem k zvláštním politickým potřebám budou přípustné omezené výjimky, které budou výslovně uvedeny v pokynech pro podávání žádostí).

„Informačními projekty, projekty zaměřenými na zvyšování informovanosti a projekty zaměřenými na šíření osvědčených postupů“ jsou projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramu pro životní prostředí.

Pozn.: Projekty zaměřené na výzkum (40) nebo vyhrazené vybudování velké infrastruktury nespadají do oblasti působnosti programu LIFE, a proto nejsou způsobilé.

b) Kritéria přidělení

Přínos všech způsobilých návrhů, které splňují kritéria způsobilosti, bude posouzen a ohodnocen podle těchto kritérií přidělení a bodovacího systému:

— Technická koherence a kvalita Toto kritérium se zaměří na srozumitelnost, proveditelnost a udržitelnost akcí uvedených v návrhu. Udržitelností výsledků projektu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu je schopnost zachovat je i po provedení projektu. Úspěšná udržitelnost předpokládá strategii, která zahrnuje úkoly, jež zajišťují zachování potřebných projektových činností a souvisejícího financování i po skončení projektu.

— Finanční koherence a kvalita Posouzen bude navrhovaný rozpočet a jeho soulad s navrhovanými akcemi a s použitelnými pravidly a rovněž nákladová efektivnost navrhovaného přístupu.

— Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k specifickým cílům prioritních oblastí obou podprogramů LIFE Vyhodnotí se rozsah, v jakém každý návrh přispívá k jednomu či více specifickým cílům prioritních oblastí obou podprogramů LIFE, jak jsou stanoveny v článcích 10, 11 a 12 nařízení o programu LIFE (pro podprogram LIFE pro životní prostředí) a článcích 14, 15 a 16 (pro podprogram LIFE pro oblast klimatu), a kvalita tohoto příspěvku.

— Přidaná hodnota EU: víceúčelovost, spolupůsobení a začlenění: Projekty, které se sice zaměřují na určitou oblast, zahrnují však náležitě navržený víceúčelový mechanismus provádění a zlepšují začlenění specifických cílů v oblasti životního prostředí do jiných oblastí politiky a zajišťují spolupůsobení s cíli ostatních politik Unie, aniž by byly ohroženy cíle sledované nařízením o programu LIFE, obdrží vyšší bodové hodnocení.

— Přidaná hodnota EU: napodobitelnost a přenositelnost: Napodobitelností a přenositelností se rozumí možnost projekt napodobit a přenést během jeho provádění nebo posléze. Úspěšná napodobitelnost a přenositelnost vyžaduje strategii, která zahrnuje úkoly, jež mají znásobit dopady řešení projektů a zajistit větší míru využití a dosáhnout kritického množství během projektu a/nebo v krátkodobém a střednědobém horizontu po skončení projektu LIFE. To jde nad rámec předávání znalostí a vytváření sítí a zahrnuje to zavedení technik, metod nebo strategií, které byly vyvinuty nebo uplatňovány v rámci projektu, do praxe někde jinde.

— Přidaná hodnota EU: ostatní aspekty Nadnárodní úroveň: Nadnárodní návrhy budou upřednostněny, je-li nadnárodní spolupráce nezbytná, aby bylo zajištěno dosažení cílů projektu. Na základě tohoto kritéria mohou být návrhu přiděleny dodatečné body pouze tehdy, existují-li dostatečné důkazy o přidané hodnotě nadnárodního přístupu. Zelené veřejné zakázky: Návrhy, které předpokládají jednoznačný mechanismus provádění s cílem zajistit rozsáhlé uplatňování koncepcí zelených veřejných zakázek, obdrží vyšší bodové hodnocení. Míra využití výsledků programů EU v oblasti výzkumu a inovací: Návrhy, které předpokládají využití výsledků projektů v oblasti výzkumu a inovací souvisejících s životním prostředím a oblastí klimatu, které jsou financovány z programu Horizont 2020 nebo předchozích rámcových programů, obdrží vyšší bodové hodnocení, pokud existují dostatečné důkazy o přidané hodnotě tohoto využití pro projekt.

— Zvláštní kritéria a bodovací systém pro projekty v oblasti životního prostředí Zvláštní kritéria a bodovací systém v rámci podprogramu pro životní prostředí zohledňují skutečnost, že tematické priority (příloha III nařízení o programu LIFE) a související témata projektů (oddíl 2 výše) byly stanoveny pouze v rámci podprogramu pro životní prostředí.

— Přidaná hodnota EU: přispění k tématům projektů Návrhy v rámci programu LIFE jednoznačně spadající do témat projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III pro podprogram pro životní prostředí, jak jsou vymezeny ve víceletém pracovním programu, obdrží na základě tohoto kritéria dodatečné body. Kritéria přidělení Požadované minimální bodové hodnocení (41) Maximální bodové hodnocení 1. Technická koherence a kvalita 10 20 2. Finanční koherence a kvalita 10 20 3. Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k specifickým cílům prioritních oblastí podprogramu LIFE pro životní prostředí 10 20 4. Přispění k tématům projektů — 10 5. Přidaná hodnota EU: víceúčelovost, spolupůsobení a začlenění 7 15 6. Přidaná hodnota EU: napodobitelnost a přenositelnost 5 10 7. Přidaná hodnota EU: nadnárodní úroveň, zelené veřejné zakázky, využití — 5 Celkové (požadované) bodové hodnocení 55 100

— Zvláštní kritéria a bodovací systém pro projekty v oblasti klimatu

— Přidaná hodnota EU: Přispění k větší odolnosti vůči změnám klimatu a/nebo snižování emisí skleníkových plynů Projekty v rámci podprogramu pro oblast klimatu musí prokázat transformační dopad na větší odolnost vůči změnám klimatu a/nebo snižování emisí skleníkových plynů. To by mělo přispět k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje. Toto bude posouzeno na úrovni samotného projektu i na úrovni potenciálu širšího napodobení/přenositelnosti výsledků projektu, jichž bylo dosaženo během projektu nebo posléze. Kritéria přidělení Požadované minimální bodové hodnocení (42) Maximální bodové hodnocení 1. Technická koherence a kvalita 10 20 2. Finanční koherence a kvalita 10 20 3. Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k větší odolnosti vůči změnám klimatu a/nebo snižování emisí skleníkových plynů 7 15 4. Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k specifickým cílům prioritních oblastí podprogramu LIFE pro oblast klimatu 7 15 5. Přidaná hodnota EU: kvalita víceúčelovosti, spolupůsobení a začlenění 7 15 6. Přidaná hodnota EU: napodobitelnost a přenositelnost 5 10 7. Přidaná hodnota EU: nadnárodní úroveň, zelené veřejné zakázky, využití — 5 Celkové (požadované) bodové hodnocení 55 100

5.1.2 Integrované projekty podle čl. 18 písm. d) nařízení o programu LIFE

Proces předkládání a výběru integrovaných projektů byl navržen na základě dvoufázového postupu, jak se předpokládá v nařízení o programu LIFE. To by mělo usnadnit práci potenciálních žadatelů a zajistit, aby během procesu obdrželi od Komise co nejlepší pokyny. Pracovní postup je strukturovaný tak, aby odpovídal postupnému vypracovávání a dolaďování každého návrhu. V rámci mezí povolených pravidly nařízení o programu LIFE, která se týkají přidělování prostředků na jednotlivá témata a zeměpisného rozložení, bude ve všech fázích procesu hodnocení důsledně uplatňována zásada rovného zacházení se všemi návrhy.

5.1.2.1 Odborná metodika pro postup předkládání a výběru projektů

Fáze 1

— Výzva k předkládání návrhů

— Předložení koncepčního dokumentu Žadatel předloží stručný koncepční dokument, který nastiňuje obsah projektu, a plán nebo strategii, kterou zamýšlí provést, a finanční plán pro celkové provedení plánu nebo strategie.

— Fáze vyhodnocení koncepčního dokumentu a otázek a odpovědí Na základě koncepčního dokumentu určí Komise návrhy, které splňují kritéria způsobilosti, a vypracuje jejich seznam. Žadatelé, kteří předložili návrhy splňující tato kritéria, budou pozváni, aby se zúčastnili fáze písemných otázek a odpovědí, během níž mohou položit dotazy týkající se vypracování úplného návrhu. Na konci této fáze Komise zveřejní otázky a odpovědi v anonymizované podobě, aby všem žadatelům pomohla vypracovat úplný návrh. Komise případně otázky a odpovědi doplní pokyny týkajícími se obvyklých problémů, s nimiž se žadatelé mohou potýkat a které se objevily v koncepčních dokumentech.

Fáze 2

— Předložení úplného návrhu: Žadatelé, kteří předložili způsobilé koncepční dokumenty, jsou vyzváni k předložení úplného návrhu.

— Hodnocení úplného návrhu Komise po důkladném posouzení vypracuje „předběžný dlouhý seznam“ návrhů ve stanoveném pořadí, které lze uvážit pro financování. Pořadí je založeno na přínosech a v rámci podprogramu pro životní prostředí je rovněž v souladu s pravidlem, že nejméně 55 % zdrojů přidělených na granty na akce musí být věnováno na ochranu přírody a biologické rozmanitosti, a s kritérii zeměpisného rozložení stanovenými v čl. 19 odst. 4 nařízení o programu LIFE. Komise ověří rovněž finanční a provozní způsobilost žadatelů provést projekt.

— Vypracování konečného seznamu projektů, které budou financovány, a rezervního seznamu Po fázi přezkumu budou úspěšné projekty navrženy pro financování v rámci dostupného rozpočtu. Bude vypracován náhradní seznam s nejlépe hodnocenými projekty, které nemohou být vzhledem k dostupnému rozpočtu financovány. Rezervní seznam bude zahrnovat dalších 20 % dostupného rozpočtu programu LIFE.

— Podpis grantové dohody

Ačkoli dvoufázový přístup bude použitelný po celou dobu trvání víceletého pracovního programu, může Komise výše popsaný proces na základě získaných zkušeností upravit.

Při stanovení pořadí integrovaných projektů zajistí Komise zeměpisnou rovnováhu v době trvání tohoto pracovního programu orientačním přidělením jednoho až dvou integrovaných projektů každému členskému státu, aby bylo zajištěno, že během celého období financování od roku 2014 do roku 2020 je dodržen čl. 19 odst. 4 nařízení o programu LIFE.

5.1.2.2 Kritéria způsobilosti a přidělení

Na koncepční dokument i úplný návrh se použijí tato kritéria způsobilosti.

a) Kritéria způsobilosti

Návrh se zamítne, pokud nesplňuje jedno či více těchto kritérií:

1. Široká územní působnost: Cílený plán nebo strategie EU se provádí ve velkém územním měřítku, zejména v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku celostátním nebo nadnárodním. U integrovaných projektů, které se zabývají řízením kvality ovzduší, a rovněž u integrovaných projektů v rámci podprogramu pro oblast klimatu může být přijatelný rovněž přístup založený na účasti více měst.

2. Uvolnění dalších finančních prostředků: K doplnění samotného integrovaného projektu a konkrétního spolufinancování, které se pro něj vyžaduje podle nařízení o programu LIFE (čl. 20 odst. 1 písm. a) a c)), bude na provádění cíleného plánu nebo strategie Unie uvolněn nejméně jeden další příslušný zdroj financování na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni či soukromý zdroj financování.

3. Zapojení hlavních zúčastněných stran: Do provádění cíleného plánu nebo strategie Unie budou zapojeny hlavní zúčastněné strany.

i) Zvláštní kritéria způsobilosti pro projekty v rámci podprogramu pro životní prostředí Integrovaný projekt není způsobilý, pokud neusiluje o provedení jednoho z níže uvedených plánů nebo strategií v oblasti životního prostředí, jež jsou vyžadovány zvláštními právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, vypracovány podle jiných aktů Unie nebo vyhotoveny orgány členských států: a) prioritní akční rámce podle článku 8 směrnice o přírodních stanovištích; b) plány pro nakládání s odpady podle článku 28 rámcové směrnice o odpadech; c) plány povodí podle přílohy VII rámcové směrnice o vodě nebo d) plány kvality ovzduší podle směrnice o kvalitě ovzduší.

ii) Zvláštní kritéria způsobilosti pro projekty v rámci podprogramu pro oblast klimatu Integrovaný projekt musí usilovat o provedení jednoho z níže uvedených plánů nebo strategií v oblasti klimatu, které jsou vyžadovány zvláštními právními předpisy Unie v oblasti klimatu, vypracovány podle jiných aktů Unie nebo vyhotoveny orgány členských států v těchto oblastech: a) vnitrostátní, regionální nebo místní strategie či akční plán pro přizpůsobení se změně klimatu; b) městský nebo komunitní akční plán prosazující přechod k nízkouhlíkové společnosti a/nebo společnosti odolné vůči změnám klimatu; c) vnitrostátní, regionální nebo odvětvová strategie pro zmírňování emisí skleníkových plynů nebo plán pro nízkouhlíkové hospodářství.

b) Kritéria přidělení

Níže uvedená kritéria přidělení se budou vztahovat pouze na úplný návrh. Všechny návrhy, které splňují kritéria způsobilosti (a výběru), jsou ve fázi přidělování podrobeny důkladnému posouzení kvality. Návrhu, který byl přijat do této fáze, budou uděleny body na základě těchto kritérií přidělení:

Kritéria přidělení Požadované minimální bodové hodnocení (43) Maximální bodové hodnocení 1. Technická koherence a kvalita 10 20 2. Finanční koherence a kvalita 10 20 3. Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k cílům 15 20 4. Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita uvolnění dalších finančních prostředků, zejména fondů Unie — 10 5. Přidaná hodnota EU: kvalita víceúčelovosti, spolupůsobení a začlenění 7 15 6. Přidaná hodnota EU: napodobitelnost a přenositelnost 5 10 7. Přidaná hodnota EU: nadnárodní úroveň, zelené veřejné zakázky, využití — 5 Celkové (požadované) bodové hodnocení 55 100

Níže uvedená kritéria přidělení jsou specifická pro integrované projekty, nebo obsahují prvky, které jsou specifické pro tyto projekty:

— Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita přispění k cílům Bude posouzen rozsah, v jakém každý návrh přispívá k jednomu či více obecným a specifickým cílům programu LIFE stanoveným v článcích 3, 10, 11 a 12 (podprogram LIFE pro životní prostředí) a v článcích 3, 14, 15 a 16 (podprogram LIFE pro oblast klimatu) nového nařízení o programu LIFE. V závislosti na prioritních oblastech, do nichž projekt spadá, budou posouzeny tyto zvláštní aspekty: — Zvláštní kritéria pro projekty v rámci podprogramu pro životní prostředí — Integrované projekty zabývající se prováděním prioritních rámcových programů pro síť NATURA 2000: Bude nutno doložit přidanou hodnotu EU s ohledem na přispění projektu k dosažení cíle 1 strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a obecným cílům směrnice o přírodních stanovištích a směrnice o ptácích, a zejména přispění k zlepšení stavu druhů a typů stanovišť v zájmu Společenství z hlediska ochrany (směrnice o přírodních stanovištích) a/nebo stavu druhů ptáků (směrnice o ptácích). — Integrované projekty provádějící plány povodí: Bude nutno doložit přidanou hodnotu EU s ohledem na přispění projektu k dosažení cílů rámcové směrnice o vodě. Navrhované akce by se měly zaměřit na významné tlaky, které ovlivňují schopnost prostředí zadržovat vodu, a na využívání opatření s nízkými dopady (např. zelená infrastruktura) k odstranění znečištění. Tyto tlaky by měly být určeny v rámci posouzení, které členské státy provedou při přípravě plánů na provádění příslušných právních předpisů a politik EU (např. rámcová směrnice o vodě, rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí, směrnice o čištění městských odpadních vod, směrnice o pitné vodě, směrnice o vodách ke koupání a/nebo plány řízení sucha). Projekty by se měly zaměřit na plánování ve velkém měřítku (např. oblast povodí nebo povodí) a stanovení opatření k většímu zadržování vody v městských a venkovských oblastech, zlepšení vsakování, zvýšení schopnosti uchovávat vodu a odstranit znečisťující látky prostřednictvím přírodních procesů nebo procesů podobných přírodním. Projekty by měly usilovat o spolupůsobení s cílem provést akce, které napraví stávající hydromorfologické tlaky, zlepší biologickou rozmanitost a zvýší společenskou hodnotu. — Integrované projekty zabývající se prováděním plánů pro nakládání s odpady: Integrované projekty mají podpořit provádění plánů pro nakládání s odpady podle článku 28 rámcové směrnice o odpadech 2008/98/ES (44) a/nebo programů předcházení vzniku odpadů podle článku 29 rámcové směrnice o odpadech. Přidaná hodnota EU bude posouzena s ohledem na jejich přispění k uplatňování hierarchie způsobů nakládání s odpady (článek 4 rámcové směrnice o odpadech), dosažení cílů v oblasti recyklace stanovených v článku 11 rámcové směrnice o odpadech a dalších cílů obsažených v právních předpisech EU o odpadech a rovněž provedení nezbytných opatření na podporu těchto cílů. — Integrované projekty zabývající se prováděním plánů a programů kvality ovzduší: Integrovaný projekt má podpořit provádění a sledování místních a regionálních plánů kvality ovzduší podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES (45) s cílem přispět k národním programům snižování znečištění ovzduší. Pokud jsou projekty založeny na místních plánech kvality ovzduší, měly by zahrnovat koordinaci a spolupráci nejméně mezi pěti městy s takovýmito plány; jsou-li založeny na regionálním plánu kvality ovzduší, měly by zahrnovat koordinaci a spolupráci mezi všemi místními správami a regionální správou. Upřednostněny budou projekty velkého rozsahu. — Zvláštní kritéria pro projekty v oblasti klimatu — Integrované projekty zabývající se prováděním strategií a plánů pro zmírňování změny klimatu: Integrovaný projekt podporuje provádění strategií a plánů pro zmírňování emisí skleníkových plynů nebo plánů pro nízkouhlíkové hospodářství, týká se konkrétních měst nebo regionů (např. jak bylo oznámeno v Paktu starostů a primátorů), průmyslu nebo zemědělství (analyzováním využívání půdy v regionálním měřítku, v sociálním a hospodářském kontextu) či jiných hospodářských odvětví a zavádí přístupy založené na technologiích a službách udržitelným a inovativním způsobem. Integrované projekty mohou být doplněny nezbytnými investicemi do infrastruktury nebo rozvojem a zaváděním inovativních technologií a služeb ve městech, regionech a/nebo komunitách s podporou z jiných příslušných programů financování Unie, jež jsou ve strategii nebo plánu rovněž upřesněny. Přidaná hodnota EU bude posouzena s ohledem na přispění integrovaného projektu k snižování emisí skleníkových plynů, úroveň začlenění do různých politik, přímé zapojení široké škály zúčastněných stran a rozsah, v jakém integrovaný projekt představuje operativní část strategie nebo plánu. — Integrované projekty zabývající se prováděním strategií a plánů pro přizpůsobení se změně klimatu: Integrovaný projekt má provést strategie nebo plány pro přizpůsobení se změně klimatu nebo se zabývat zvláštními zranitelnými místy v souvislosti se změnou klimatu (např. pobřežní oblasti, oblasti, jež bývají často postiženy suchem, a jiné prioritní oblasti určené v akci č. 2 strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu). Opatření financovaná z vnitrostátních zdrojů nebo opatření financovaná z jiných příslušných programů financování Unie by měla doplňovat opatření, která budou financována z programu LIFE, za účelem provedení komplexní strategie nebo plánu pro přizpůsobení se změně klimatu. Podporu lze poskytnout například na zvládání povodní v přeshraničním povodí/pobřežní oblasti nebo na opatření pro přizpůsobení ve městech, která zahrnují několik měst. Hlavním tématem projektů v oblasti přizpůsobování se změně klimatu by mělo být spolupůsobení s ostatními politikami v oblasti životního prostředí a klimatu, podporovat je třeba například přizpůsobení se změně klimatu a biologickou rozmanitost, je-li to důležité. Přidaná hodnota EU bude posouzena rovněž s ohledem na přispění integrovaného projektu k dosažení cílů strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu (46), úroveň začlenění do různých odvětví a zapojení široké škály zúčastněných stran.

— Přidaná hodnota EU: rozsah a kvalita uvolnění dalších finančních prostředků, zejména fondů EU: Kvalita koordinace s ostatními mechanismy financování a předpokládaná úroveň uvolnění dalších finančních prostředků doplňujících program LIFE (nad minimální úroveň, která je nezbytná kvůli způsobilosti) a rovněž pravděpodobnost jejich skutečného uvolnění a jejich funkční vazba na plán, který má být proveden, bude určovat, zda integrovaný projekt obdrží na základě tohoto kritéria další body. Integrované projekty, které pravděpodobně povedou k uvolnění fondů Unie s funkční vazbou na plán, který má být proveden, a které předpokládají uspokojivý mechanismus koordinace, obdrží vyšší bodové hodnocení.

— Přidaná hodnota EU: kvalita víceúčelového mechanismu, spolupůsobení a začlenění: Návrhy na integrované projekty musí předložit obzvláště kvalitní víceúčelové mechanismy provádění (např. zaměření se na přínosy a budování kapacit v oblasti životního prostředí a klimatu), které umožňují dosáhnout výsledků i v jiných oblastech politiky (47), zajistit spolupůsobení s těmito politikami a začlenit do nich cíle v oblasti životního prostředí a klimatu.

5.1.3 Projekty technické pomoci podle čl. 18 písm. e) nařízení o programu LIFE

Projekty technické pomoci poskytují formou grantů na akce finanční podporu, jež má žadatelům pomoci připravit integrované projekty. Na projekty technické pomoci může být poskytnuto nejvýše 1 % ročního rozpočtu přiděleného na integrované projekty. Maximální příspěvek EU na projekt technické pomoci je stanoven ve výši 100 000 EUR.

5.1.3.1 Odborná metodika pro postup výběru projektů

Výběr projektů technické pomoci bude v rámci obou podprogramů sledovat stejnou odbornou metodiku pro výběr projektů. Použije se zrychlený postup.

Postup výběru projektů bude zorganizován takto:

— Hodnocení návrhů Komise ověří soulad každého návrhu s kritérii způsobilosti a výběru a posoudí jej na základě kritérií přidělení.

— Vypracování konečného seznamu projektů, které budou financovány, a rezervního seznamu Po fázi přezkumu budou úspěšné projekty navrženy pro financování v rámci dostupného rozpočtu. Bude vypracován náhradní seznam s nejlépe hodnocenými projekty, které nemohou být vzhledem k dostupnému rozpočtu financovány. Rezervní seznam bude zahrnovat dalších 20 % dostupného rozpočtu programu LIFE.

— Podpis grantové dohody

5.1.3.2 Kritéria způsobilosti a přidělení

Použijí se tato hlavní zvláštní kritéria způsobilosti a přidělení:

a) Kritéria způsobilosti

Návrh na projekt technické pomoci je ponechán pro hodnocení na základě kritérií přidělení pouze tehdy, pokud:

— cílem návrhu projektu je příprava budoucího návrhu integrovaného projektu,

— žadatelem není členský stát, který dostává financování na projekt budování kapacit, jenž se alespoň částečně vztahuje na období, jehož se má týkat projekt technické pomoci.

b) Kritéria přidělení

Přínos všech způsobilých návrhů bude posouzen a ohodnocen podle těchto kritérií přidělení a bodovacího systému:

Kritéria přidělení Požadované minimální bodové hodnocení (48) Maximální bodové hodnocení 1. Technická koherence a kvalita 30 60 2. Finanční koherence a kvalita 20 40 Celkové (požadované) bodové hodnocení 55 100

— Technická koherence a kvalita Bude posouzena srozumitelnost, soudržnost a proveditelnost návrhu s ohledem na cíle projektu a jeho očekávané výsledky. V úvahu se vezme povaha a rozsah budoucího integrovaného projektu.

— Finanční koherence a kvalita Posouzen bude navrhovaný rozpočet a jeho soulad s navrhovanými akcemi a s použitelnými pravidly a rovněž nákladová efektivnost navrhovaného přístupu. U návrhu bude posouzena rovněž efektivnost vynaložených prostředků.

5.1.4 Projekty budování kapacit podle čl. 18 písm. f) nařízení o programu LIFE

Projekty budování kapacit poskytují finanční podporu činnostem nezbytným k vybudování kapacity členských států, včetně vnitrostátních nebo regionálních kontaktních míst programu LIFE, s cílem umožnit členským státům účinněji se zapojit do programu LIFE.

Zásahy mohou zahrnovat mimo jiné:

— nábor nových zaměstnanců a školení pro vnitrostátní nebo regionální kontaktní místa programu LIFE,

— usnadňování výměny zkušeností a osvědčených postupů a podporu šíření a využívání výsledků projektů v rámci programu LIFE,

— přístupy „školení školitelů“,

— programy vysílání a výměny mezi veřejnými orgány v členských státech, zejména výměnné aktivity vysoké kvality.

Zásahy v rámci plánu budování kapacit mohou zahrnovat získávání odborníků k ad hoc řešení nedostatku technických kapacit a kapacit pro zpracování, ale nesmějí zahrnovat získávání odborníků, jejichž primární funkcí je vypracovávání návrhů pro předkládání v rámci každoroční výzvy k předkládání návrhů.

5.1.4.1 Odborná metodika pro postup výběru projektů

Žádosti týkající se projektů budování kapacit budou posouzeny v rámci zrychleného postupu přidělování. Vzhledem k tomu, že podle čl. 19 odst. 8 mohou být projekty budování kapacit přiděleny pouze předem stanovenému počtu členských států a dotovat lze pouze jeden projekt na členský stát, obdržené žádosti spolu nesoutěží. Žádosti proto mohou být podávány průběžně ode dne zveřejnění výzvy k předkládání návrhů na granty na akce v rámci programu LIFE pro rok 2014, která bude zahrnovat žádosti týkající se projektů budování kapacit. Žádosti musí být podány do konce 3. čtvrtletí roku 2015, aby je bylo možno posoudit pro období financování 2014–2017.

Žádosti budou posouzeny s cílem zajistit splnění kritérií způsobilosti a prahových hodnot pro přidělení.

Po úspěšném ukončení procesu hodnocení budou podepsány grantové dohody.

5.1.4.2 Kritéria způsobilosti a přidělení

Použijí se tato kritéria způsobilosti a přidělení:

a) Kritéria způsobilosti

Žádost musí splňovat tato kritéria způsobilosti:

— Žadatelem je členský stát, u něhož — HDP na obyvatele byl v roce 2012