(4)

Komise má za to, že kritéria stanovená v článku 4 nařízení (EU) č. 913/2010 byla v návrhu zohledněna následovně: písmeno a): navrhovaná trasa spojuje čtyři členské státy a Srbsko; písmeno b): zavedení navrhované hlavní trasy koridoru Salzburg – Villach – Lublaň –/ Wels/Linec – Štýrský Hradec – Maribor – Záhřeb – Vinkovci/Vukovar – Tovarnik – Bělehrad – Sofie – Svilengrad (bulharsko-turecká hranice) by pro většinu její délky využívalo linky, které jsou, pokud jde o dotčené členské státy, součástí hlavní sítě TEN-T, a pokud jde o Srbsko, součástí orientační hlavní sítě (3). Další úseky plánované pro účely zavedení hlavní trasy jsou součástí globální sítě. Hlavní trasu navrhovaného koridoru pro železniční nákladní dopravu ze Salzburgu na bulharsko-tureckou hranici navíc zahrnuje centrální část koridoru C11 vymezeného sdružením RNE; písmeno e): navrhovaný koridor bude doplňovat stávající koridory pro železniční nákladní dopravu v jihovýchodoevropském regionu, neboť zajistí přístup do regionů, které síť koridorů pro železniční nákladní dopravu dosud nepokrývá. Rovněž poskytne alternativní trasy pro dva stávající koridory pro železniční nákladní dopravu, a sice pro východní a východostředomořský a pro rýnsko-dunajský koridor, což rozšíří možnosti pro eventuální řízení napříč koridory na základě dalších objízdných tras, a tím posílí odolnost železniční nákladní dopravy zejména v případě jejích závažných narušení; písmeno f): navrhovaná trasa je klíčovou železniční osou pro nákladní dopravu v západobalkánském regionu. V minulosti byly podél koridoru přepravovány výrazně vyšší objemy nákladu, než jsou odhadované stávající objemy nákladu na nejvytíženějších úsecích. Existuje významný potenciál pro rozvoj železniční nákladní dopravy, a sice co se týče přechodu na nový druh dopravy nebo rozvoje celkového objemu dopravy, pro dva dílčí trhy, které může alpsko-západobalkánský koridor obsluhovat: na jedné straně jde o nákladní dopravu v rámci regionů přímo obsluhovaných tímto koridorem a mezi těmito regiony a dalšími částmi Evropy, a na straně druhé o nákladní dopravu přes celou délku koridoru. Koridor může zejména sloužit k pokrytí významné poptávky po intermodálních službách železniční nákladní dopravy mezi Unií a Tureckem; písmeno g): koridor vytvoří základ pro lepší propojení mezi členskými státy a evropskými třetími zeměmi, jelikož bude zahrnovat Srbsko a usnadní spojení s Tureckem na bulharsko-turecké hranici tím, že poskytne přímé spojení mezi západní/střední Evropou a Tureckem; písmeno h): potenciální žadatelé byli ohledně zřízení alpsko-západobalkánského koridoru železniční nákladní dopravy konzultování během léta 2017. Podporu vyjádřilo 20 společností, jak je doloženo v příloze III prohlášení o záměru. Z těchto podniků bylo třináct železničních podniků, tři provozovatelé intermodální dopravy, tři speditéři a jeden vlastník vozidla; písmeno i): navrhovaný koridor poskytuje přímý přístup k velkým terminálům v dotčených členských státech. Na několika místech jsou zajištěna intermodální propojení s řekami Dunaj a Sava. Kromě toho je prostřednictvím propojení s dalšími koridory železniční nákladní dopravy zajištěn přístup k námořním přístavům, hlavně k přístavům Koper a Rijeka.