ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. července 2007

o finančním příspěvku Společenství na průzkum prevalence a antimikrobiální rezistence Campylobacter spp. v hejnech brojlerů a prevalence Campylobacter spp. a Salmonella spp. v jatečných tělech brojlerů, který má být proveden v členských státech

(oznámeno pod číslem K(2007) 3440)

(2007/516/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 20 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

V souladu s čl. 7 odst. 3 a částí B přílohy II směrnice 2003/99/ES by měla být stanovena prováděcí pravidla pro sledování antimikrobiální odolnosti Campylobacter jejuni a Campylobacter coli u drůbeže. Pro stanovení takových pravidel je nutné shromáždit údaje. Stanovení antimikrobiální odolnosti by proto mělo být zahrnuto do průzkumu, aby tak bylo možné potřebné údaje shromáždit.

Vzhledem k vysokému počtu případů salmonelózy a campylobakteriózy u lidí, významu brojlerů a masa brojlerů jakožto zdroje infekce a rostoucí obavě z dalšího vývoje antimikrobiální rezistence, by se měl v členských státech provádět sběr srovnatelných údajů o prevalenci Campylobacter u brojlerů a v mase brojlerů a Salmonella v mase brojlerů, na základě kterých by bylo možné posoudit nutnost, proveditelnost, náklady a přínosy opatření pro tlumení na úrovni Společenství.

Průzkum by měl poskytnout technické informace potřebné pro vypracování veterinárních právních předpisů Společenství, včetně předpisů týkajících se používání antimikrobiálních látek v programech tlumení zoonóz u drůbeže. Vzhledem k významu shromažďování srovnatelných údajů o prevalenci Salmonella a Campylobacter v brojlerech a v mase brojlerů a antimikrobiální rezistenci Campylobacter v hejnech brojlerů v členských státech by mělo Společenství poskytnout členským státům na provádění specifických požadavků průzkumu finanční příspěvek. Je vhodné uhradit vzniklé náklady na laboratorní vyšetření až do výše 100 %, s určitým limitem. Všechny ostatní vynaložené náklady, jako jsou náklady na odběr vzorků, cestovné a správní náklady, by neměly být způsobilé pro žádný finanční příspěvek Společenství.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro poskytování finančního příspěvku Společenství na průzkum, který má být proveden v členských státech a který se týká prevalence

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

Článek 3

Zoonózy a jejich původci zahrnuté do průzkumu

Členské státy provedou průzkum za účelem posouzení prevalence následujících zoonóz a jejich původců ve vzorcích odebraných na jatkách vybraných namátkově v souladu s přílohou I:

na území celého Společenství. Průzkum zahrne pouze brojlery vyprodukované od prvního dne v rámci daného členského státu.

Článek 4

Provádění vzorkování a vyšetření

1. Vzorkování provádí příslušný orgán nebo je prováděno pod jeho dohledem v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v příloze I.

2. Národní referenční laboratoře pro Salmonella spp., Campylobacter spp. a stanovení antimikrobiální rezistence provádějí příslušné části vyšetření vzorků a izolátů.

3. Příslušný orgán však může rozhodnout o určení jiných laboratoří, které se účastní úředních kontrol Salmonella spp., Campylobacter spp. a stanovení antimikrobiální rezistence, za účelem provedení vyšetření vzorků a izolátů.

V takových případech národní referenční laboratoře poskytnou určeným laboratořím podporu a školení a zajistí, že dodrží pravidla kontroly kvality pravidelným pořádáním kruhových testů.

Laboratoře určené v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem tohoto článku, které provádějí vyšetření, musí splňovat tyto podmínky:

Článek 5

Podmínky poskytnutí finančního příspěvku Společenství

1. Finanční příspěvek Společenství na náklady vzorkování a vyšetření budou vyplaceny členským státům do výše maximální celkové částky pro spolufinancování stanovené v příloze II.

2. Finanční příspěvek Společenství stanovený v odstavci 1 se vyplatí členským státům za předpokladu, že je průzkum prováděn v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství, včetně pravidel hospodářské soutěže a pravidel zadávání veřejných zakázek, a dále v souladu s těmito podmínkami:

závěrečná zpráva o provedení průzkumu obsahující všechny informace požadované v bodech 1 a 2 části E přílohy I spolu s doklady prokazujícími náklady na vzorkování a vyšetření vynaložené členskými státy a s výsledky dosaženými během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008, bude předložena Komisi nejpozději do 28. února 2009; a doklady o vynaložených nákladech musí obsahovat minimálně informace stanovené v příloze III;

3. Nepředložení závěrečné zprávy uvedené v odst. 2 písm. c) nejpozději do 28. února 2009 má za následek postupné snižování finančního příspěvku, který má být vyplacen, a to do 30. března 2009 o 25 %, do 30. dubna 2009 o 50 % a do 30. května 2009 o 100 %.

Článek 6

Maximální částky, které budou uhrazeny

Maximální výše finančního příspěvku Společenství na náklady, které budou členským státům uhrazeny na vzorkování a vyšetření v rámci průzkumu, nepřesáhne tyto částky:

Článek 7

Sběr údajů, hodnocení a podávání zpráv

1. Příslušný orgán, který je podle čl. 9 odst. 1 směrnice 2003/99/ES odpovědný za vypracování roční národní zprávy, shromáždí a vyhodnotí výsledky vzorkování a vyšetření s ohledem na prevalence Salmonella a Campylobacter provedené podle článku 4 tohoto rozhodnutí a ohlásí všechny nezbytné údaje a jejich hodnocení provedené členskými státy Komisi nejpozději do 28. února 2009. Zpráva o výsledcích stanovení antimikrobiální rezistence bude podána před koncem měsíce května 2009 v rámci ročního podávání zprávy v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2003/99/ES.

2. Komise předá výsledky získané během provádění průzkumu spolu s vnitrostátními agregovanými údaji a jejich hodnocením provedeným členskými státy Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin, který je prozkoumá.

Jakékoliv používání údajů předložených členskými státy pro jiné účely než pro tento průzkum podléhá předchozímu souhlasu členských států.

3. Vnitrostátní agregované údaje a výsledky se zveřejní ve formě, která zajistí zachování důvěrnosti.

Článek 8

Přepočítací kurs pro výdaje

Jsou-li výdaje členského státu vyjádřeny v jiné měně než euru, přepočte je členský stát na eura na základě posledního směnného kursu stanoveného Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém dotyčný členský stát podal žádost.

Článek 9

Použití

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2008.

Článek 10

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

(1) Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/965/ES (Úř. věst. L 397, 30.12.2006, s. 22).

(2) The EFSA Journal (2006) 94.

(3) Úř. věst. L 228, 3.9.2005, s. 14.

(4) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31. Směrnice ve znění směrnice Rady 2006/104/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 352).

(5) The EFSA Journal (2007) 96, s. 1–46.

(6) The EFSA Journal (2006) 403, s. 1–62.

(7) Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 378/2007 (Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1).

(8) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

PŘÍLOHA I

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PODLE ČLÁNKU 4

ČÁST A

Rámec odběru vzorků

Aby se vyloučily vlivy související s věkem, sledování se provádí u porážkových partií na jatkách.

Vzhledem k tomu, že se ukázalo, že se prevalence Campylobacter spp. významně liší v závislosti na ročním období, je vhodné provést stratifikaci. Za tímto účelem musí být dvanáctiměsíční období rozděleno na dvanáct období jednoho měsíce. V každém z těchto období musí být odebrána jedna dvanáctina celkového rozsahu vzorků.

Jinak musí být vzorkování založeno na namátkovém výběru, jak jatek, dnů v měsíci, kdy se provádí vzorkování, tak partií, u kterých se vzorkování ve vybraném dni vzorkování provede. Schéma namátkového výběru zejména zaručí výběr porážkových partií úměrný počtu hejn vykrmovaných podle různých produkčních typů (konvenční, ve volném výběhu, ekologický). Kromě toho nesmí status Salmonella spp. nebo Campylobacter spp., pokud je při porážce známý, namátkový výběr zkreslit. Příslušný orgán je odpovědný za vypracování schématu namátkového výběru a za zajištění jeho řádného provedení. Příklad postupu namátkového výběru je uveden ve zprávě pracovní skupiny EFSA pro monitorování sběru údajů o zoonózách o technických specifikacích pro koordinovaný program sledování Salmonella a Campylobacter v mase brojlerů v EU. Podrobnosti o schématu namátkového výběru se oznámí Komisi.

ČÁST B

Rozsah vzorků

1. Rozsah primárního odběru vzorků

a) Rozsah primárního odběru vzorků udává počet porážkových partií, které mají být vyšetřeny.

b) Odběr vzorků se provede alespoň u 384 porážkových partií. Z důvodu očekávané míry nepoužitelnosti vzorků se vzorkování provede u 10 % navíc nad stanovený počet.

c) Odchylně od písmene b) se v Estonsku, Lotyšsku a Lucembursku odeberou vzorky u následujících počtů porážkových partií (1): i) v Estonsku alespoň 96 porážkových partií, ii) v Lotyšsku alespoň 120 porážkových partií, iii) v Lucembursku alespoň 12 porážkových partií.

2. Rozsah sekundárního odběru vzorků

Rozsah sekundárního odběru vzorků udává počet jednotlivých brojlerů v každé porážkové partii, u které se má provést odběr vzorků. Tento počet se rovná 10 ptákům pro detekci Campylobacter ve slepých střevech a 1 ptáku pro detekci Campylobacter a Salmonella v jatečných tělech. Tyto vzorky slepých střev a vzorky z jatečných těl musí být z téže porážkové partie.

ČÁST C

Odběr vzorku, manipulace a vyšetření pro detekci a antimikrobiální vyšetření Campylobacter spp. u hejn brojlerů

1. Sběr a přeprava

Campylobacter jsou relativně málo odolné organismy, které mimo střevo hostitele rychle hynou. Je proto třeba zajistit, aby vzorky byly řádně odebrány a rychle vyšetřeny. Je nutné vyvarovat se extrémním teplotám a zajistit co nejrychlejší přepravu.

Vzorky, které se odeberou, jsou neporušená slepá střeva. Vzorky slepých střev se odeberou při vykolení.

Vzorky odebírají pouze pracovníci vyškolení na standardní odběr vzorků. Hlavním úkolem při vzorkování je minimalizovat vnější kontaminaci z obsahu slepých střev. Toho se nejlépe dosáhne opatrným ručním vynětím společně s ostatními střevy. Odebere se jedno neporušené slepé střevo z každého ptáka a vzorkaři ověří, že slepé střevo je celé, v opačném případě nebude bráno v úvahu. Provede se pokud možno namátkový odběr vzorků u celé partie (s vyloučením první části partie určené na porážku), vzorky se odeberou u ptáků v neposloupném sledu. Deset odebraných slepých střev je možné umístit za účelem přepravy do jednoho sterilního sáčku/balíčku.

Veškeré dostupné příslušné informace o vzorku musí být zaznamenány do formuláře pro vzorkování, který vypracuje příslušný orgán za účelem splnění požadavků na podávání zpráv v části E. Každý vzorek s příslušným formulářem pro vzorkování musí být označen jedinečným číslem, které se musí použít od odběru vzorku po vyšetření. Příslušný orgán musí zajistit vydání a používání systému jedinečného číslování. U porážkové partie se použije tentýž identifikátor jako u vzorku z jatečného těla.

Vzorky slepých střev, kterými jsou neporušená slepá střeva, se přepraví do laboratoře do 24 hodin (tj. jako noční poštovní zásilka nebo kurýrem) a okamžitě se vyšetří. V těch případech, kdy to není možné zvládnout, budou vzorky uchovány v chladu alespoň do jejich přepravy do laboratoře a budou vyšetřeny nejpozději do 72–80 hodin od doby odběru vzorků. V laboratoři se vzorky, které nemohou být vyšetřeny v den dodání, uchovají v chladu až do vyšetření.

V laboratoři se obsah slepých střev asepticky vyjme a sebere se do jednoho složeného vzorku.

2. Diagnostická metoda

2.1 Kultivace

Přímá kultivace na selektivní médium poskytuje dobrý odhad prevalence Campylobacter. Přímá kultivace vzorku se provede na selektivním médiu vhodném pro Campylobacter (tj. modifikované selektivní půdě bez krve pro kampylobaktery (CCDA); Karmali; nebo Preston agar).

Plotny se inkubují při 41,5 ± 1 °C v mikroaerobní atmosféře po dobu minimálně 48 ± 2 hodin. Růst lze pozorovat po 24 hodinách.

Mikroaerobní atmosféru lze zajistit pomocí komerčně dostupných mikroaerobních inkubátorů (plynná směs 10 % CO2/6 % O2). V případě nedostupnosti takových inkubátorů lze použít mikroaerobní kultivační systémy, tj. plynové anaerostaty. K dispozici jsou komerčně dostupné plynové systémy poskytující příslušnou mikroaerobní atmosféru.

U každé série kultivovaných vzorků se provedou vhodné pozitivní a negativní kontroly.

2.2 Konfirmace a druhová identifikace Genus Campylobacter

Izolace a konfirmace organismů Campylobacter by měly být provedeny podle ISO 10272-1:2006(E). U každé partie je nutné provést druhovou identifikaci alespoň jednoho izolátu Campylobacter s použitím fenotypových metod popsaných v ISO 10272-1:2006(E) nebo s použitím publikovaných molekulárních metod, jako jsou techniky polymerázové řetězové reakce (PCR). Použitá metoda se uvede. Specifikovaný izolát by se měl použít pro následné antimikrobiální vyšetření.

Pokud má laboratoř s druhovou identifikací méně zkušeností, uchová izolát tak, jak je stanoveno v bodě 2.4, do dodatečného vyškolení nebo jej zašle do zkušenější laboratoře po konzultaci s referenční laboratoří Společenství pro Campylobacter.

2.3 Kontrola kvality

Pro zajištění kvality se poměrná část izolátů Campylobacter spp., celkem maximálně osm izolátů, zašle do referenční laboratoře Společenství pro Campylobacter ke konfirmaci a druhové identifikaci.

Poměrná část těchto izolátů se do dané laboratoře odešle buď v jedné zásilce nebo se zasílá čtvrtletně. Mají-li se izoláty přepravovat mezi laboratořemi, použijí se vhodné podmínky (např. tampony s aktivním uhlím).

2.4 Skladování

Alespoň jeden izolát z každého pozitivního vzorku se uchová v národních referenčních laboratořích za použití běžných metod sbírky kultur, pokud tak bude zajištěna životaschopnost kmenů po dobu minimálně dvou let.

2.5 Stanovení rezistence vůči antimikrobiálním látkám

Počet izolátů Campylobacter, které je třeba v každém členském státě zahrnout do sledování antimikrobiální rezistence, činí 170. Sledování se týká pouze jednoho izolátu na každý druh Campylobacter z téže porážkové partie.

V členských státech, v nichž je v kterémkoli daném roce počet získaných izolátů nižší než stanovený rozsah odběru vzorků, se do sledování antimikrobiální rezistence zahrnou všechny dostupné izoláty.

V členských státech, v nichž je počet dostupných izolátů vyšší, se do sledování zahrnou všechny izoláty nebo namátkově vybraný reprezentativní vzorek se stejným nebo vyšším počtem izolátů než stanovený rozsah odběru vzorků.

Členské státy provedou vyšetření alespoň na ty antimikrobiální látky, které jsou stanoveny v tabulce 1, za použití stanovených mezních hodnot a odpovídajícího rozsahu koncentrací s cílem určit citlivost Campylobacter.

Tabulka 1

Antimikrobiální látka Mezní hodnota (mg/l) R > Campylobacter jejuni erytromycin 4 ciprofloxacin 1 tetracyklin 2 streptomycin 2 gentamicin 1 Campylobacter coli erytromycin 16 ciprofloxacin 1 tetracyklin 2 streptomycin 4 gentamicin 2

Diluční metody se použijí v souladu s metodami popsanými v pokynech Institutu klinických a laboratorních norem (CLSI) M31-A3 – třetí vydání, Výkonnostní normy pro diskové a diluční testy na antimikrobiální citlivost bakterií izolovaných ze zvířat (Performance Standards for Antimicrobial Disk and Dilution Susceptibility Tests for Bacteria Isolated from Animals) a M100 – S16, Výkonnostní normy pro antimikrobiální citlivost (Performance Standards for Antimicrobial Susceptibility); Šestnáctý mezinárodní dodatek.

ČÁST D

Odběr vzorku, manipulace a vyšetření pro detekci a antimikrobiální vyšetření campylobacter spp. a salmonella spp. v jatečných tělech brojlerů

1. Odběr a přeprava

Z každé porážkové partie se jedno celé jatečné tělo odebere okamžitě po zchlazení, ale před dalším zpracováním, jako je zmrazení, porcování či balení. V některých jatkách to může znamenat, že se vzorky odeberou po předchlazení, pokud je posledním krokem před dalším zpracováním.

Odebraný vzorek se umístí do zvláštního sterilního plastikového sáčku s vyloučením křížové kontaminace a odešle se do laboratoře, kde se provede vzorkování kůže.

Během odběru jatečných těl je nutné zabránit křížové kontaminaci jinými jatečnými těly nebo vzorky slepých střev. Ve všech stádiích je proto třeba přijmout opatření, která zajistí, že vybavení používané během vzorkování, přepravy a uchovávání není kontaminováno patogeny, které jsou předmětem průzkumu.

Veškeré dostupné příslušné informace o vzorku musí být zaznamenány do formuláře pro vzorkování, který vypracuje příslušný orgán za účelem splnění požadavků na záznamy v části E.

Každý vzorek s příslušným formulářem pro vzorkování musí být označen jedinečným číslem, které se musí použít od odběru vzorku po vyšetření. Příslušný orgán musí zajistit vydání a používání systému jedinečného číslování. U porážkové partie se použije tentýž identifikátor jako u vzorků slepých střev.

Vzorky se udržují při teplotě + 2 až 8 °C a během přepravy nesmí dojít k vnější kontaminaci.

Všechny vzorky dorazí do laboratoře nejlépe během 24 hodin od vzorkování. Ve výjimečných situacích (například v případě dlouhých cest, víkendů a svátků) může být toto období prodlouženo až na 80 hodin.

V případě použití různých laboratoří pro vyšetření Campylobacter a Salmonella se přednostně odešle vzorek do laboratoře pro vyšetření Campylobacter.

2. Zpracování vzorků v laboratoři a analytické metody

2.1 Přijetí vzorků

Po přijetí vzorků zkontrolují laboratoře údaje zaznamenané vzorkařem a vyplní příslušné oddíly formuláře pro vzorkování.

Vzorky se v laboratoři udržují při teplotě + 2 až 8 °C a postup vzorkování v laboratoři začne co nejdříve po doručení vzorků do laboratoře a v každém případě do 72 až 80 hodin od odběru vzorků.

2.2 Příprava vzorku

U všech obdržených vzorků se před vyšetřením zkontroluje, zda je přepravní obal neporušený.

Manipulující osoby musí ve všech stádiích zabránit křížové kontaminaci mezi vzorky a z okolního prostředí.

Za použití jednorázových rukavic se kuře vyjme ze vzorkovacího sáčku tak, aby nedošlo ke kontaminaci vnějšího povrchu kuřete.

Pomocí sterilního nástroje a aseptické techniky se odstraní kůže krku, pokud se vyskytuje, spolu s kůží z jedné strany jatečného těla bez jakéhokoli tuku pro získání 27 g testovaného materiálu a umístí se do sáčku pro homogenizátor Stomacher (nebo Pulsifier).

2.3 Výchozí suspenze

Testovaný materiál o hmotnosti 27 g se převede do devítinásobku (243 ml) pufrované peptonové vody (BPW) předehřáté na pokojovou teplotu. Směs se upraví v homogenizátoru Stomacher nebo Pulsifier po dobu přibližně 1 minuty (pro paralelní vyšetření na Salmonella spp. a Campylobacter spp. je zapotřebí 27 g z jednoho vzorku). Pěnění se zabrání tím, že se ze sáčku pro homogenizátor Stomacher odstraní co nejvíce vzduchu.

Tato výchozí suspenze se použije takto:

a) pro detekci Campylobacter spp. se 10 ml (~ 1 g) převede do 90 ml obohacovacího média;

b) 10 ml (~ 1 g) se převede do prázdné sterilní zkumavky; 1 ml se použije pro stanovení počtu Campylobacter spp. na selektivních plotnách.

Zbytek výchozí suspenze (250 ml ~ 25 g) se použije pro detekci Salmonella spp.

2.4 Metody detekce a identifikace Salmonella spp.

2.4.1 Detekce Salmonella spp.

Detekce Salmonella spp. se provede v souladu s ISO 6579-2002 (E). „Mikrobiologie potravin a krmiv – Horizontální metoda průkazu bakterií rodu Salmonella spp.“

2.4.2 Sérotypizace Salmonella spp.

Národní referenční laboratoř pro salmonely provede typizaci nejméně jednoho izolátu z každého pozitivního vzorku podle systému Kaufmann-White.

Pro zajištění kvality se poměrná část izolátů, u kterých nelze stanovit sérotyp, zašle do referenční laboratoře Společenství pro Salmonella, celkem maximálně 16 izolátů, u kterých nelze stanovit sérotyp. Část těchto izolátů by měla být uvedené laboratoři zasílána čtvrtletně.

2.4.3 Fagotypizace Salmonella spp.

V případě S. Enteritidis a S. Typhimurium se doporučuje, aby se alespoň jeden izolát z každého pozitivního vzorku podrobil fagotypizaci s použitím metody definované Agenturou pro ochranu zdraví (HPA), Colindale, Londýn.

2.5 Metody detekce, identifikace a kvantifikace Campylobacter spp.

2.5.1 Detekce Campylobacter spp.

Izolace a konfirmace organismů Campylobacter by měly být provedeny podle ISO 10272-1:2006(E). U každé partie je nutné provést druhovou identifikaci alespoň jednoho izolátu Campylobacter s použitím fenotypových metod popsaných v ISO 10272-1:2006(E) nebo s použitím publikovaných molekulárních metod, jako jsou techniky polymerázové řetězové reakce (PCR). Použitá metoda se uvede.

Pro zajištění kvality se poměrná část izolátů Campylobacter spp., celkem maximálně osm izolátů, zašle do referenční laboratoře Společenství pro Campylobacter ke konfirmaci a druhové identifikaci.

Část těchto izolátů by měla být uvedené laboratoři zasílána čtvrtletně. Mají-li se izoláty přepravovat mezi laboratořemi, zajistí se vhodné podmínky (např. stěrové tampony s aktivním uhlím).

2.5.2. Kvantifikace Campylobacter spp.

Kvantitativní stanovení Campylobacter spp. se provede podle ISO/TS 10272-2:2006 „Mikrobiologie potravin a krmiv – Horizontální metoda průkazu a stanovení počtu Campylobacter spp. Část 2: Technika počítání kolonií“. Z počátečních 10 ml výchozí suspenze se odebere 0,1 ml této výchozí suspenze a naředí se až do dosažení hodnoty počtu 106 cfu/g. Kromě toho se zkouší 1 ml neředěné výchozí suspenze pro dosažení meze počtu 10 cfu/g hodnoty výpočtu. Všechna měření ploten se provedou sériově.

Aby bylo možné provést správné porovnání a posouzení údajů (pro budoucí posouzení rizik) provede se u každé laboratoře odhad nejistoty měření (MU) metody kvantitativního stanovení.

Pro odhad MU se použije technická specifikace ISO/TS 19036:2006 s tou výjimkou, že se pro odhad MU použijí paralelní ředění z výchozí suspenze.

MU se odvozuje z vnitrolaboratorní směrodatné odchylky reprodukovatelnosti. Aby byly zajištěny pozitivní vzorky, získávají se údaje o odhadu MU od května do září. Zkouší se celkem dvanáct pozitivních vzorků v sériových a paralelních ředěních připravených z 10 ml výchozí suspenze. Nezpracované údaje o odhadu MU se uvádějí samostatně jako součást celkového popisu provádění průzkumu, jak je stanoveno v části E.

3. Uchovávání izolátů

Aby bylo možné provést např. pozdější stanovení antimikrobiální citlivosti, doporučuje se uchovat reprezentativní podsoubor izolátů. Uchová se jeden izolát z každého pozitivního vzorku. Přednost musí být dána izolátu Campylobacter získaného z kvantitativního stanovení. Izoláty musí být uchovány v národních referenčních laboratořích za použití běžných metod sbírky kultur, pokud tak bude zajištěna životaschopnost kmenů po dobu minimálně dvou let.

ČÁST E

Podávání zpráv

Vypracované zprávy budou obsahovat alespoň tyto informace:

1. Celkový popis provádění průzkumu: — jatky: celkový počet v každé zemi a počet vzorkovaných jatek, — rozsah primárního odběru vzorků, — popis postupů stratifikace a namátkového výběru, — popis činností zaměřených na kontrolu kvality, včetně zprávy o 12 odhadech MU za každou laboratoř pro kvantifikaci Campylobacter, — celkové výsledky.

2. Specifické informace týkající se údajů o prevalenci Členské státy předloží výsledky šetření ve formě hrubých údajů za použití datového slovníku a formulářů pro sběr údajů, které poskytne Komise. Uvedené údaje obsahují alespoň tyto informace: — název/kód jatek, — identifikátor porážkové partie, — název/kód hospodářství (zemědělského podniku) původu porážkové partie, — velikost hospodářství, je-li známo, — status očkování hejna proti Salmonella, je-li znám, — věk brojlerů v době vzorkování (v době porážky), — informace, zda se jednalo o první nebo následnou partii hejna určenou k porážce (zda předchází či nepředchází snižování počtu), — produkční typ (tj. konvenční, ve volném výběhu, ekologický), — výsledky předchozích vyšetření na Salmonella a Campylobacter u téhož hejna, — datum vzorkování, — počet ptáků poražených ročně na daných jatkách, — druh použité metody chlazení (vzduchem, ponorem, postřikem), — podrobnosti přepravního protokolu (jak je uvedeno: A/N), — datum přijetí v laboratoři, — datum vyšetření, — identifikace laboratoře, — typ vzorku, — popis použitých metod kultivace, zejména selektivního média/selektivních médií, — izolát Campylobacter: metoda použitá pro stanovení druhu, — Campylobacter: výsledek bakteriologického vyšetření, včetně stanovení druhu ze vzorku slepého střeva, — Campylobacter: výsledek bakteriologického vyšetření, včetně stanovení druhu a počtu ze vzorku z jatečného těla, — Salmonella: výsledek bakteriologického vyšetření a sérotypizace, — doba mezi vzorkováním a vyšetřením (za každé dvanáctihodinové období).

3. Specifické informace týkající se vyšetření na antimikrobiální rezistence izolátů Campylobacter u vzorků slepých střev. Výsledky sledování antimikrobiální rezistence budou v souladu s článkem 9 směrnice 2003/99/ES posouzeny a zahrnuty do výroční zprávy o trendech a zdrojích zoonóz, jejich původců a antimikrobiální rezistenci. Aniž jsou dotčena ustanovení přílohy IV směrnice 2003/99/ES, ohlásí se tyto informace: — původ izolátů (tj. základní studie, program kontroly, pasivní dohled), — počet izolátů vyšetřených na citlivost na každý druh Campylobacter, — počet izolátů se zjištěnou rezistencí na každou antimikrobiální látku na každý druh Campylobacter a — počet plně citlivých izolátů a počet izolátů rezistentních vůči 1, 2, 3, 4 či více antimikrobiálním látkám uvedeným v tabulce 1 na každý druh Campylobacter.

(1) Odhad: počet hospodářství (4 v Estonsku, 5 v Lotyšsku) × 2 hejna v každém hospodářství × 2 porážkové partie v každém hejnu × 6 turnusů ročně. V Lucembursku se porážka týká pouze brojlerů ze tří malých hejn. Odběr vzorků se provede u porážkové partie z každého hejna v každém čtvrtletí.