PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/72

ze dne 17. ledna 2019,

kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

1.1. Zahájení řízení

(1) Dne 21. prosince 2017 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antisubvenční šetření týkající se dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie. Řízení bylo zahájeno na základě článku 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení řízení zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2).

(2) Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 8. listopadu 2017 Evropským sdružením výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association, dále jen „EBMA“ nebo „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby elektrických jízdních kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o subvencování a výsledné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

(3) Před zahájením antisubvenčního šetření Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (3) oznámila, že obdržela podnět s příslušnými podklady, a vyzvala ji ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Čínská vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se uskutečnily dne 18. prosince 2017. V průběhu konzultací byly připomínky předložené čínskou vládou náležitě zohledněny. Nebylo však dosaženo oboustranně přijatelného řešení.

(4) Dne 18. července 2018 uložila Komise na dovoz stejného výrobku pocházejícího z ČLR prozatímní antidumpingové clo (4) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) v rámci šetření, které bylo zahájeno oznámením zveřejněným dne 20. října 2017 (5) (dále jen „paralelní antidumpingové šetření“).

(5) Analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření a paralelního antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativní výrobci v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Veškeré relevantní prvky týkající se těchto aspektů byly vzaty v úvahu i v tomto šetření.

(6) Po zahájení řízení podaly připomínky čínská vláda, Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic products, dále jen „CCCME“) a Sdružení evropských dovozců elektrických jízdních kol (Collective of European Importers of Electric Bicycles, dále jen „CEIEB“), což jsou organizace zastupující několik zúčastněných stran.

(7) Strany tvrdily, že důvody, kvůli kterým Komise vyhověla žádosti některých zúčastněných stran, jež podnět podpořily, o zachování důvěrnosti ohledně jejich totožnosti, nebyly dostatečné a opodstatněné. Strany dodaly, že někteří výrobci v Unii dovážejí z ČLR kompletní elektrická jízdní kola, a vzhledem k čl. 9 odst. 1 základního nařízení lze tudíž vyloučit, aby byli považováni za součást výrobního odvětví Unie. Strany podotkly, že zachování důvěrnosti ohledně totožnosti některých zúčastněných stran zabraňuje vyvážejícím výrobcům v tom, aby řádně přezkoumali aktivní legitimaci v tomto případě. Strany podobně tvrdily, že podnět neobsahuje seznam všech známých výrobců obdobného výrobku v Unii ani objem a hodnotu vytvořené těmito výrobci.

(8) Toto tvrzení Komise zamítla. Komise připomenula, že ustanovení čl. 9 odst. 1 základního nařízení nevylučuje, aby byli někteří výrobci v Unii považováni za součást domácího výrobního odvětví jen z toho důvodu, že dovážejí dotčený výrobek. Komise byla mimoto spokojena s úrovní podpory, kterou zahájení dotyčného řízení vyjádřilo výrobní odvětví Unie. Podnět navíc obsahoval seznam známých výrobců v Unii (6) i jejich celkový objem výroby (7). Zúčastněné strany proto mohly posoudit seznam známých výrobců obdobného výrobku v Unii.

(9) Tyto informace umožnily čínské vládě, CCCME a CEIEB zjistit, že dvě společnosti uvedené jako výrobci v Unii rovněž dovážejí elektrická jízdní kola z dotčené země. Je tedy zřejmé, že tyto zúčastněné strany mohly v tomto ohledu plně uplatnit své právo na obhajobu.

(10) Uvedená tvrzení proto byla zamítnuta.

(11) CCCME dále tvrdila, že podnět neměl potřebnou úroveň dostatečných důkazů, které by vedly k zahájení šetření. Na podporu tohoto tvrzení uvedla CCCME čtyři důvody.

(12) Za prvé, v případě údajů o dovozu založených na čínských vývozních statistikách, které byly získány od čínských celních orgánů, spolu s úpravami těchto údajů za účelem filtrování výrobku, který je předmětem tohoto šetření, by neměla být zachovávána důvěrnost a Komise by měla řádně prověřit jejich zdroj.

(13) Za druhé, určité informace obsažené v podnětu, jako například údajná nadměrná kapacita v příslušném výrobním odvětví v ČLR, jsou zavádějící, jelikož se vztahují nejen na odvětví elektrických jízdních kol, nýbrž také na elektrická i běžná jízdní kola společně. Podobně mohlo dojít k nadsazení hodnoty trhu s elektrickými jízdními koly v Unii, jelikož údaje se vztahují na veškeré lehké elektrické dopravní prostředky, a nikoliv pouze na elektrická jízdní kola.

(14) Za třetí, ačkoliv se podnět zaměřuje na tvrzení týkající se subvencování na čínském trhu elektrických jízdních kol, nezkoumá subvence, které existují v Evropě.

(15) Za čtvrté, podle CCCME obsahuje podnět řadu neopodstatněných tvrzení, která poškozují odvětví elektrických jízdních kol v ČLR, jelikož podle nich jsou hlavními hybateli inovací v tomto odvětví výrobci v Unii, zatímco čínští výrobci pouze kopírují současný stav technologie elektrických jízdních kol vyvinuté v Unii.

(16) Komise podnět posoudila v souladu s článkem 10 základního nařízení a dospěla k závěru, že požadavky na zahájení šetření byly splněny, tj. že důkazy předložené žadatelem byly dostatečné a správné. Podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat informace ohledně faktorů uvedených ve zmíněném nařízení, které jsou žadateli rozumně dostupné. Na základě poskytnutých důkazů Komise uznala, že tento požadavek byl splněn. V tomto ohledu nebyl žádný aspekt, který předložila CCCME, natolik podstatný, aby Komise musela zahájit šetření týkající se údajného subvencování působícího újmu.

(17) Za prvé, co se týká údajů o čínském dovozu, Komise odkazuje na oddíl 3.2 prováděcího nařízení (EU) 2018/671 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (8) a na oddíl 4.3.1 tohoto nařízení, který se tímto argumentem dostatečně zabývá.

(18) Za druhé, pokud jde o nadměrnou kapacitu v Číně, je skutečně důležité posoudit nadměrné kapacity pro elektrická i běžná jízdní kola společně, jelikož výrobní kapacitu pro běžná jízdní kola lze s nízkými náklady a malým úsilím přeměnit ve výrobní kapacitu pro elektrická jízdní kola (viz 634. bod odůvodnění), a jsou k dispozici důkazy o tom, že právě to společnosti vyrábějící oba typy jízdních kol dělají.

(19) Prvky týkající se inovací a kopírování nebo subvencí v EU neměly na hodnocení Komise, které je základem pro zahájení tohoto řízení, žádný dopad, jelikož nepatří mezi faktory, k nimž bylo za tímto účelem přihlédnuto.

(20) Komise tudíž dospěla k závěru, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o subvencování a výsledné podstatné újmě, které dostatečně odůvodňovaly zahájení šetření.

1.2. Celní evidence dovozu

(21) Dne 31. ledna 2018 podal žadatel žádost o celní evidenci dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení. Dne 3. května 2018 vyhlásila Komise nařízení o celní evidenci, kterým se od 4. května 2018 zavádí celní evidence dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR.

(22) Zúčastněné strany v reakci na žádost o celní evidenci předložily připomínky, kterými se zabývalo nařízení o celní evidenci. Komise potvrzuje, že žadatelé předložili dostatečné důkazy odůvodňující potřebu celní evidence dovozu. Konkrétně, dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu se prudce zvýšil. Připomínky byly proto zamítnuty.

1.3. Období šetření a posuzované období

(23) Šetření týkající se subvencování a újmy zahrnovalo období od 1. října 2016 do 30. září 2017 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do 30. září 2017 (dále jen „posuzované období“).

1.4. Zúčastněné strany

(24) V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

(25) Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.5. Výběr vzorku

(26) V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.5.1. Výběr vzorku výrobců v Unii

(27) V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření a zajistila rovněž dostatečné zastoupení různých typů výrobku a zeměpisné rozložení.

(28) Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 60 % celkového objemu výroby a 58 % celkového prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

(29) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise potvrdila, že vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.5.2. Výběr vzorku dovozců

(30) Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

(31) Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jednadvacet dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, a sice na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku vedeny konzultace.

(32) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že vzorek je pro spolupracující dovozce reprezentativní.

1.5.3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců

(33) Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise mimoto požádala čínskou vládu, aby určila a/nebo kontaktovala případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

(34) Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedmdesát osm vyvážejících výrobců / skupin vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení vybrala Komise níže uvedený vzorek pěti skupin vyvážejících výrobců na základě objemu dotčeného výrobku uvedeného v 60. bodě odůvodnění vyváženého do Unie, přičemž přihlédla rovněž k objemu investic týkajících se dotčeného výrobku v období šetření a zeměpisnému rozložení. Usuzovalo se, že se jedná o největší reprezentativní objem vývozu do Unie, který mohl být v době, jež byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán: — Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (dále jen „Bodo“), — Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd. (dále jen „Giant“), — Jinhua Vision Industry Co., Ltd a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (dále jen „skupina Jinhua Vision“), — Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (dále jen „skupina Rununion“), — Yadea Technology Group Co., Ltd. (dále jen „skupina Yadea“).

(35) Skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku (dále jen „vyvážející výrobci zařazení do vzorku“) představovaly 43 % celkového dovozu dotčeného výrobku do Unie.

(36) V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskou vládou. Připomínky k navrženému vzorku předložil žadatel a tři vyvážející výrobci, z nichž jeden byl zařazen do vzorku a dva nikoli.

(37) Žadatel poznamenal, že Tchien-ťin a Ťiang-su jsou provincie s největším objemem výroby elektrických jízdních kol. Žadatel v této souvislosti tvrdil, že v navrhovaném vzorku nejsou společnosti se sídlem v provincii Tchien-ťin zastoupeny dostatečně, a navrhl, aby byl do vzorku zařazen další vyvážející výrobce.

(38) Komise uvedla, že v provincii Tchien-ťin jsou usazeny dvě společnosti zařazené do vzorku vyvážejících výrobců nebo skupin společností. Komise se proto domnívala, že společnosti se sídlem v provincii Tchien-ťin jsou zastoupeny dostatečně.

(39) Jeden spolupracující vyvážející výrobce, který nebyl do vzorku zařazen, požádal o zařazení do vzorku. Jeho žádost se zakládala na třech skutečnostech. Za prvé, společnost vyvážela do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení. Za druhé, společnost dovážela velké množství vstupních materiálů. Za třetí, zařazení společnosti by vedlo k širšímu zeměpisnému rozložení vzorku.

(40) Komise nepokládala první dvě skutečnosti za kritérium pro výběr vzorku, který by měl být v souladu s čl. 27 odst. 1 založen na největším reprezentativním objemu předmětného výrobku, jenž může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Mezi společnostmi, které se přihlásily během výběru vzorku, jich mimoto několik prodávalo do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení a tyto společnosti rovněž vyvážely vstupní materiál. Komise mimoto již měla za to, že navrhovaným vzorkem bylo dosaženo dostatečného zeměpisného rozložení, kdy jsou zahrnuty tři nejdůležitější regiony s ohledem na výrobu elektrických jízdních kol, žádost byla tudíž zamítnuta.

(41) Jeden vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal o vyřazení ze vzorku. Jeho žádost se zakládala na třech skutečnostech. Za prvé, společnost vyvážela menší objem než ostatní čtyři skupiny zařazené do vzorku. Za druhé, společnost upravila směrem dolů objem svých investic a uvedla, že objem, který Komise vzala v úvahu, zahrnoval investice do jiných výrobků. Za třetí, společnost působí v zeměpisné oblasti, kterou již pokrývají jiné společnosti ve vzorku.

(42) Komise výběr založila nejen na objemech vývozu do Evropské unie, nýbrž přihlédla také k indiciím týkajícím se údajného subvencování podle informací, které byly obsaženy v posledních ročních účetních závěrkách spolupracujících společností, jež byly k dispozici, a k zeměpisnému rozložení během období šetření. Po přihlédnutí ke všem těmto faktorům společně se usuzovalo, že dotyčný vyvážející výrobce je již zastoupen ve vybraném vzorku.

(43) Komise se proto rozhodla zachovat navržený vzorek jako konečný vzorek.

1.6. Individuální zjišťování

(44) Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, formálně požádali o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytli odpověď na antisubvenční dotazník určený pro vyvážející výrobce. V jednom případě se jedná o skupinu dvou společností ve spojení, zatímco druhý výrobce nemá společnosti ve spojení zabývající se dotčeným výrobkem. Přezkoumání takovéhoto dodatečného počtu žádostí navíc k pěti skupinám společností zařazených do vzorku by však znamenalo příliš velké zatížení a nelze je přiměřeně provést v době, která je pro účely tohoto šetření k dispozici. Komise dále uvedla, že toto šetření probíhá souběžně s antidumpingovým šetřením týkajícím se téhož dotčeného výrobku a překrývá se také s jinými šetřeními, jež Komise v současnosti provádí. Komise se proto rozhodla žádostem o individuální zjišťování nevyhovět a v souladu s tím informovala dotčené společnosti.

(45) Jeden vyvážející výrobce, společnost Wettsen Corporation, zopakoval, že by jeho situace měla být podrobena individuálnímu zjišťování a že pro něj bylo možno vypočítat individuální výši subvence a rozpětí újmy. Tato společnost tvrdila, že by v jejím případě nebylo spravedlivé a přiměřené použít výši subvence a rozpětí újmy založené na údajích od společností zařazených do vzorku.

(46) Komise tyto připomínky zamítla, neboť se domnívala, že vybraný vzorek je již reprezentativní, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, jelikož se skládá z pěti skupin výrobců, které sestávají z jedenácti různých právních subjektů. Vzorek je proto v souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení, Komise potvrdila, že v době, která byla k dispozici, nemohla provést analýzu pro další společnost. Komise poznamenala, že takovýto spolupracující vyvážející výrobce může každopádně požádat o zrychlený přezkum podle článku 20 základního nařízení.

1.7. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

(47) Čínské vládě byl zaslán dotazník. Obsahoval zvláštní dotazníky pro China Development Bank (dále jen „CDB“), China Export Import Bank (dále jen „EXIM“), Bank of China (dále jen „BOC“), Agricultural Bank of China (dále jen „ABC“), China Construction Bank (dále jen „CCB“) a China Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“). Tyto banky a instituce byly výslovně uvedeny v podnětu (mimo jiné na základě zjištění Komise v předchozích šetřeních) jako veřejnoprávní subjekty nebo subjekty, které jsou usměrňovány a pověřeny k poskytování subvencí podporovaným výrobním odvětvím, včetně výrobců elektrických jízdních kol.

(48) Čínská vláda byla mimoto požádána, aby zvláštní dotazník pro finanční instituce zaslala případným dalším finančním institucím, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku nebo společnostem nakupujícím od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (v rámci vývozních odběratelských úvěrů) poskytly půjčky nebo vývozní úvěry, jak uvedli samotní vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise vyvážející výrobce požádala, aby čínské vládě poskytli příslušný seznam finančních institucí, které mají být kontaktovány. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito finančními institucemi a aby je zaslala přímo Komisi.

(49) Dotazník pro čínskou vládu mimoto obsahoval zvláštní dotazníky pro výrobce vstupních materiálů (tj. baterií, motorů a jiných součástí jízdních kol, též již smontovaných), kteří jsou částečně/zcela ve vlastnictví státu (dále jen „podniky ve vlastnictví státu“), nebo soukromé společnosti působící podle pokynů vlády. V této souvislosti byla čínská vláda také požádána, aby tyto zvláštní dotazníky pro výrobce vstupních materiálů předala případným dalším výrobcům, kteří dodávali vstupní materiál vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jak uvedli samotní vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise vyvážející výrobce požádala, aby čínské vládě poskytli příslušný seznam subjektů, které mají být kontaktovány. Čínská vláda byla také požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito společnostmi a aby je zaslala přímo Komisi.

(50) Jeden dodavatel vstupního materiálu, společnost Bafang Electric (Suzhou) Co., Ltd. (dále jen „Bafang“), se přihlásil z vlastní iniciativy a požádal, aby mu byl zaslán dotazník pro výrobce vstupního materiálu. Tato společnost dodávala vstupní materiál třem z pěti vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise proto zaslala společnosti Bafang zvláštní dotazník pro výrobce vstupních materiálů.

(51) Dotazníky byly zaslány také pěti skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům, kteří nejsou ve spojení.

(52) Komise obdržela odpovědi na dotazník od čínské vlády. Mezi nimi byly uvedeny i odpovědi na zvláštní dotazník, které poskytly banky EXIM Bank, ABC, BOC, ICBC a společnost Sinosure. Komise obdržela odpovědi na dotazník také od pěti skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, od čínského dodavatele vstupů uvedeného v 50. bodě odůvodnění a od výrobců v Unii zařazených do vzorku a od dovozů, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku.

(53) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie.

(54) V prostorách čínského ministerstva obchodu byla provedena inspekce na místě, jíž se účastnili i úředníci z jiných příslušných ministerstev (dále jen „inspekce na místě u čínské vlády“). Při této inspekci na místě byli přítomni mimoto zástupci těchto finančních institucí: — Export Import Bank of China, Peking, Čína, — Industrial and Commercial Bank of China, Peking, Čína, — Agricultural Bank of China, Peking, Čína, — Bank of China, Peking, Čína, — China Export & Credit Insurance Corporation, Peking, Čína.

(55) Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se dále uskutečnily v prostorách těchto společností: Výrobci v Unii zařazení do vzorku — Accell Group (Heerenveen, Nizozemsko), — Eurosport DHS SA (Deva, Rumunsko) a společnost, která je s ní ve spojení, Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Německo), — Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Německo), — Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nizozemsko). Vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku — skupina Yadea — Yadea Technology Co., Ltd., Wuxi, Čína, — Tianjin Yadea Industry Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína, — Wuxi Yadea Import and Export Co., Ltd., Wuxi, Čína, — Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd., Wuxi, Čína, — Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd., Wuxi, Čína; — skupina Giant — Giant (China) Co., Ltd., Kunshan, Čína, — Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co. Ltd., Kunshan, Čína, — Giant (Tianjin) Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína, — Giant (Kunshan) Co., Ltd., Kunshan, Čína, — Kunshan Giant Light Metal Co., Ltd., Kunshan, Čína; — skupina Jinhua — Jinhua Vision Industry Co., Ltd, Jinhua, Čína, — Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd., Yongkang, Čína, — Kunshan Youheng Machinery co., Ltd., Kunshan, Čína; — skupina Rununion — Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., Su-čou, Čína, — Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, Su-čou, Čína; — skupina Bodo — Bodo Vehicle Group Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína, — Tianjin Xinbao Vehicle Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína; dodavatel čínských vyvážejících výrobců — Bafang (Suzhou) Electric Motor Co., Ltd., Su-čou, Čína. Dovozci v Unii zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení: — BHBIKES Europe S.L. (Vitoria, Španělsko), — Bizbike Bvba (Wielsbeke, Belgie), — Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nizozemsko), — NEOMOUV S.A.S. (La Fleche, Francie), — Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nizozemsko).

(56) Komise všechny výše uvedené společnosti o výsledcích inspekcí na místě náležitě informovala.

1.8. Neuložení prozatímních opatření

(57) Vzhledem ke složitosti šetření a počtu zúčastněných stran se Komise rozhodla v daném případě prozatímní opatření neuložit. Dne 24. září 2018 Komise všem zúčastněným stranám sdělila, že na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR nebudou uložena prozatímní vyrovnávací cla a že šetření bude pokračovat.

(58) Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.

(59) Dne 31. října 2018 Komise všechny zúčastněné strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlala uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol do Unie, a vyzvala všechny strany, aby do 25 dnů zaslaly své připomínky. Prostřednictvím tohoto poskytnutí informací Komise dále zúčastněným stranám oznámila výsledky svých inspekcí na místě, včetně případů, kdy musela využít dostupných údajů.

2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1. Dotčený výrobek

(60) Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola, s podporou šlapání, s pomocným elektrickým motorem pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8711 60 10 a ex 8711 60 90 (kód TARIC 8711609010) (dále jen „dotčený výrobek“) nebo „elektrická jízdní kola“ či „elektrokola“).

(61) Tato definice se vztahuje na různé typy elektrických jízdních kol.

2.2. Obdobný výrobek

(62) Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní konečná užití mají tyto výrobky: a) dotčený výrobek, b) výrobek prodávaný na domácím trhu v Číně, a) výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

(63) Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku

(64) Ve svých připomínkách po zahájení šetření vyslovily čínská vláda a CCCME námitky proti záměru Komise považovat všechna elektrická jízdní za jediný výrobek. Tyto strany konkrétně namítaly, že by vysokorychlostní elektrická jízdní kola (elektrická jízdní kola dosahující rychlosti vyšší než 25 km/h a maximální rychlosti 45 km/h) měla být z rozsahu šetření vyloučena. Tvrdily, že zatímco motor standardního elektrického jízdního kola má maximální výkon 250 W (9), motor vysokorychlostního elektrického jízdního kola může mít vyšší výkon, obvykle v rozmezí od 350 do 500 W.

(65) Tyto zúčastněné strany tvrdily, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola mají podstatně jiné vlastnosti, jsou určena k jinému použití a také se prodávají za výrazně odlišné ceny. Z pohledu spotřebitele nejsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola zaměnitelná se všemi ostatními elektrickými jízdními koly, jichž se toto šetření týká.

(66) Podle čínské vlády a CCCME se vysokorychlostní elektrická jízdní kola od ostatních elektrických jízdních kol liší z několika důvodů. Za prvé se liší suroviny a součásti. Například motor vysokorychlostního elektrického jízdního kola má vyšší jmenovitý výkon a materiály pro elektrická jízdní kola se vyznačují vyšší pevností a kvalitou.

(67) Za druhé se údajně výrazně liší náklady a ceny. Jelikož pro kvalitu a pevnost součástí používaných k výrobě vysokorychlostních elektrických jízdních kol platí přísnější požadavky, jsou náklady na výrobu vysokorychlostních jízdních kol vyšší než náklady na výrobu běžných elektrických jízdních kol, což má za následek vyšší konečnou prodejní cenu.

(68) Za třetí se údajně liší kódy KN. Od 1. ledna 2017 jsou běžná elektrická jízdní kola zařazena do kódu KN 8711 60 10 a vysokorychlostní jízdní kola do kódu KN 8711 60 90. Před rokem 2017 byla běžná elektrická jízdní kola zařazena do kódu KN (ex) 8711 90 10 a vysokorychlostní jízdní kola do kódu KN (ex) 8711 90 90.

(69) Za čtvrté jsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola považována za motorová vozidla (kategorie vozidel L1e-B), takže jezdci musí mít řidičský průkaz a používat přilbu. Na běžná elektrická jízdní kola se takové požadavky nevztahují. Těmito požadavky bude výrazně omezeno to, kdo si může vysokorychlostní elektrická jízdní kola koupit a obsluhovat je.

(70) Za páté se u vysokorychlostních elektrických jízdních kol liší kategorie spotřebitelů. Spotřebiteli kupujícími běžná elektrická jízdní kola jsou obvykle zejména kancelářští pracovníci nebo starší osoby, které ocení pomocný pohon, zatímco spotřebiteli kupujícími vysokorychlostní elektrická jízdní kola jsou většinou mladí lidé, kteří tato jízdní kola používají k namáhavějším nebo sportovním činnostem.

(71) Žadatel tvrdil, že všechna elektrická jízdní kola mají společné klíčové vlastnosti. Oběma typy jsou konkrétně jízdní kola určená ke šlapání a vybavená pomocným elektrickým motorem pro podporu šlapání. Všechna elektrická jízdní kola navíc podléhají stejným zkušebním postupům podle evropské normy EN 15194. Na základě toho dospěl žadatel k závěru, že pro účely tohoto šetření tvoří všechna elektrická jízdní kola jediný výrobek.

(72) Žadatel rovněž podotkl, že maximální rychlost pomocného motoru lze snadno změnit z 25 km/h na 45 km/h a naopak, jelikož je to především otázka programování softwaru, a nikoliv otázka skutečných fyzických rozdílů.

(73) V průběhu šetření jeden dovozce prohlásil, že by elektrická jízdní kola náležející do kategorie L1e-A měla být z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena. Do kategorie L1e-A patří elektrická jízdní kola s přídavným motorem o maximální rychlosti 25 km/h, avšak s motorem o maximálním výkonu 1 kW. Elektrická jízdní kola kategorie L1e-A se v Unii údajně nevyrábějí a v podnětu nejsou konkrétně uvedena. Tento dovozce dále tvrdil, že elektrická jízdní kola kategorie L1e-A nemohou výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu, jelikož první elektrické jízdní kolo kategorie L1e-A bylo na trhu Unie prodáno více než osm týdnů poté, co žadatel podnět podal.

(74) Komise vzala všechny tyto připomínky v úvahu. Komise uvedla, že definice výrobku, který je předmětem podnětu, skutečně zahrnuje všechna jízdní kola, s podporou šlapání, s pomocným elektrickým motorem. Definice výrobku v podnětu neobsahuje žádné omezení ohledně klasifikace vozidel. Komise proto dospěla k závěru, že se podnět vztahuje i na elektrická jízdní kola kategorie L1e-A. Z internetových stránek dovozce zmíněného v 73. bodě odůvodnění bylo také zřejmé, že elektrická jízdní kola kategorie L1e-A mají veškeré výhody běžných elektrických jízdních kol, mají však vyšší výkon.

(75) Co se týče vysokorychlostních elektrických jízdních kol, bylo namítáno, že jejich výrobní náklady a prodejní cena jsou výrazně vyšší. To však samo o sobě není důvodem pro vyloučení určitého výrobku z definice výrobku, jelikož definice výrobku obvykle zahrnuje zboží prodávané za různé ceny. Tento faktor však byl zohledněn při srovnáních cen a při výpočtu rozpětí újmy.

(76) Pokud jde o různé použití a o různé vnímání ze strany spotřebitele, argumentuje se tím, že běžná elektrická jízdní kola si kupují především starší lidé, rekreační cyklisté a kancelářští pracovníci, zatímco vysokorychlostní elektrická jízdní kola se většinou používají k namáhavějším činnostem, jako je dojíždění do zaměstnání. Jelikož však kancelářští pracovníci pro jízdu z domova na pracoviště pravděpodobně používají běžná elektrická jízdní kola, je toto použití velice podobné použití vysokorychlostních elektrických jízdních kol za účelem dojíždění do zaměstnání. Komise proto dospěla k závěru, že se určené použití a vnímání ze strany spotřebitele do značné míry překrývají, a nejsou proto důvodem pro vyloučení výrobku z rozsahu šetření.

(77) Co se týká obou žádostí o vyloučení, Komise dospěla k závěru, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola a jízdní kola kategorie L1e-A mají tytéž fyzické vlastnosti jako jiná elektrická jízdní kola, a spadají tudíž do definice výrobku. I když Komise uznala, že v rámci obecné kategorie dotčeného výrobku existují různé typy výrobků, nemůže to samo o sobě vést k vyloučení z definice výrobku. Odlišné celní zařazení v rámci téže obecné kategorie výrobku rovněž není kritériem, které by samo o sobě vedlo k vyloučení. V antidumpingových a antisubvenčních šetřeních je naprosto běžné, že se na dotčený výrobek vztahuje řada celních kódů. Rovněž požadavky související s používáním dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku po prodeji nemají vliv na základní fyzické vlastnosti, které výrobek definují pro účely antisubvenčních šetření. Stejně tak není definice výrobku vymezena kategoriemi spotřebitelů, kteří se rozhodnou pro jeden či druhý typ výrobku. Uvedená tvrzení proto byla zamítnuta.

(78) Jeden dovozce tvrdil, že z definice výrobku, který je předmětem šetření, by měly být vyňaty elektrické tříkolky. Uvedl, že není jasné, zda šetření skutečně pokrývá všechny typy jízdních kol (včetně bicyklů, tříkolek a čtyřkolek), nebo pouze bicykly, protože podle názvu oznámení o zahájení řízení se antisubvenční řízení týká pouze dovozu elektrických jízdních kol.

(79) Komise podotkla, že definice výrobku, který je předmětem šetření, není vymezena názvem oznámení o zahájení řízení, nýbrž oddílem 2 v oznámení nazvaném „Výrobek, který je předmětem šetření“. Tento oddíl jasně vymezuje, že výrobek, který je předmětem šetření, zahrnuje „jízdní kola“. Pojem „jízdní kola“ se neomezuje na jízdní kola se dvěma koly, nýbrž zahrnuje i tříkolky a čtyřkolky. Jelikož nejběžnějším typem jízdních kol jsou bicykly, jsou v názvu uvedeny pouze bicykly, aniž by tím byly z rozsahu šetření vyloučeny ostatní typy jízdních kol. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

(80) Tento dovozce dále tvrdil, že se šetření zaměřuje konkrétně na bicykly. S tímto tvrzením Komise nesouhlasila. Komise shromáždila informace o všech typech elektrických jízdních kol. Výrobci v Unii a vyvážející výrobci museli uvést počet kol u všech výrobků, které vyrábějí a prodávají na trhu Unie. Je tedy zřejmé, že tříkolky byly v průběhu šetření určeny a prověřeny samostatně. Jelikož bicykly jsou nepochybně nejběžnějším typem jízdních kol, není překvapivé, že se pojem „elektrokola / elektrická kola“ používá obecně k označení všech typů elektrických jízdních kol, a to jak v tomto šetření, tak i na trhu. Neznamená to, že by ostatní typy jízdních kol nebyly během šetření brány v potaz.

(81) Komise tudíž dospěla k závěru, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola kategorie L1e-A a elektrické tříkolky mají tytéž základní fyzické vlastnosti a rysy i stejná konečná užití jako ostatní typy elektrických jízdních kol, a nemohou být tedy z rozsahu šetření vyloučena.

(82) Po poskytnutí informací tři čínští vyvážející výrobci, jeden dovozce a CCCME zopakovali svou žádost o vyloučení elektrických jízdních kol s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 45 km/h (dále jen „vysokorychlostní elektrická jízdní kola“) z rozsahu šetření.

(83) Tyto strany tvrdily, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola mají podstatně jiné vlastnosti a jsou určena k jinému použití, nevztahují se na ně stejné regulační požadavky, mají výrazně odlišné ceny a náklady a z pohledu spotřebitele nejsou zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 25 km/h, jež jsou předmětem tohoto šetření.

(84) CCCME tvrdila, že Komise nevzala na vědomí skutečnost, že úprava softwaru s ohledem na maximální rychlost provedená spotřebitelem, kterou zmínil žadatel, je protiprávní, a dodala, že tuto možnost nelze považovat za pravděpodobnou.

(85) Žadatel souhlasil s tím, že by zvýšení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání úpravou softwaru ze strany spotřebitelů bylo protiprávní. Připomenul však, že jeho tvrzení nesouviselo s takovouto možností, nýbrž se změnami, které provedou hospodářské subjekty (dovozci, obchodníci) před prodejem elektrických jízdních kol na trhu Unie. Pokud tyto změny programování softwaru zahrnují snížení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání, byly by z hlediska schválení typu výrobku legální. Žadatel dodal, že takovéto změny programování softwaru vytvářejí zjevné riziko obcházení vyrovnávacích opatření.

(86) Komise podotkla, že v 72. bodě odůvodnění neodkazuje pouze na úpravu softwaru ze strany spotřebitele, nýbrž na programování softwaru obecně. V témže bodě odůvodnění se mimoto jednoznačně odkazuje na možnost změny maximální rychlosti směrem nahoru i dolů. Ačkoliv CCCME uvádí, že by zvýšení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání ze strany spotřebitele bylo protiprávní, ostatní změny programování softwaru, jako je snížení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání ze strany hospodářských subjektů uvedené v 85. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nezpochybňuje. Tento argument byl proto zamítnut.

(87) CCCME uvedla, že tvrzení žadatele, že všechna elektrická jízdní kola podléhají stejným zkouškám podle normy EN 15194, není přesné. CCCME tvrdila, že podle normy EN 15194 podléhají všechna elektrická jízdní kola stejným zkušebním postupům. Tato norma však nemá vliv na rozdíl v rychlosti, který znamená jiné požadavky a má za následek, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola nejsou zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly. CCCME dále tvrdila, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola na rozdíl od běžných elektrických jízdních kol do oblasti působnosti normy EN 15194 nespadají.

(88) CCCME uvedla, že se na vysokorychlostní elektrická jízdní kola vztahuje jako na mopedy pro použití na veřejných komunikacích nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 (10). Zmíněné nařízení vylučuje ze své oblasti působnosti elektrická jízdní kola s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 25 km/h. Další pravidla vztahující se na vysokorychlostní elektrická jízdní kola zahrnují daně, vydávání řidičských oprávnění a pojištění, státní poznávací značky a používání přileb pro mopedy a kontroly dodržování bezpečnosti.

(89) CCCME uvedla, že argument uvedený v 77. bodě odůvodnění, že všechna elektrická jízdní kola mají tytéž fyzické vlastnosti, nevyvrací tvrzení, že s vysokorychlostními elektrickými jízdními koly je spojeno odlišné vybavení a vztahují se na ně jiné regulační požadavky. CCCME uvedla, že kvůli těmto odlišným požadavkům nejsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly a že spotřebitelé tento názor podporují. K doložení tohoto tvrzení zmínila CCCME námitku Evropské cyklistické federace proti návrhu Komise vyžadovat pojištění odpovědnosti za škodu u všech elektrických jízdních kol, nikoli pouze u vysokorychlostních elektrických jízdních kol.

(90) Žadatel tvrdil, že všechna elektrická jízdní kola mají stejné fyzické vlastnosti. Žadatel konkrétně uvedl, že všechna elektrická jízdní kola jsou vyrobena ze stejných součástí a komponentů a že neexistují žádné součásti jízdních kol, které by se používaly výhradně pro vysokorychlostní elektrická jízdní kola. To zahrnuje motory vyráběné hlavními výrobci motorů, které lze s odpovídajícím naprogramováním softwaru použít k pohonu všech typů elektrických jízdních kol. Rozdíl mezi vysokorychlostními elektrickými jízdními koly a ostatními elektrickými jízdními koly nelze proto spolehlivě zjistit na základě jejich fyzického vzhledu.

(91) Žadatel uvedl, že náhled spotřebitele není při vymezení výrobku v řízeních na ochranu obchodu rozhodujícím faktorem, a tvrdil, že elektrická jízdní kola se všemi úrovněmi podpory šlapání prostřednictvím pomocného motoru jsou k dispozici v různých kategoriích použití (například použití k dojíždění do zaměstnání, trekkingu, při závodech nebo na horách) a že jsou prodávána všem skupinám zákazníků bez ohledu na jejich věk a pohlaví. Náhled spotřebitele a použití proto neodůvodňuje vyloučení vysokorychlostních elektrických jízdních kol z definice výrobku.

(92) Žadatel uvedl, že kritérium týkající se schválení typu a obecněji klasifikace podle nařízení (EU) č. 168/2013 nejsou v tomto případě pro definici výrobku vhodné. Žadatel tvrdil, že schválení typu nepodléhají všechna vysokorychlostní elektrická jízdní kola, nýbrž pouze jízdní kola určená pro použití na veřejných komunikacích. To by vylučovalo například elektrická horská jízdní kola používaná výhradně při soutěžích nebo terénní horská jízdní kola, jež rovněž nepodléhají dalším požadavkům v souvislosti se schválením typu (státní poznávací značka, přilba a pojištění).

(93) Žadatel dále tvrdil, že se na elektrická jízdní kola, která nepodléhají schválení typu podle nařízení (EU) č. 168/2013, vztahují naprosto stejné požadavky na bezpečnost výrobku podle směrnice Unie o strojních zařízeních. Žadatel rovněž dodal, že platná norma, která stanoví zvláštní požadavky, je pro všechna elektrická jízdní kola stejná, a to harmonizovaná norma EN 15194, a proto zopakoval tvrzení uvedené v 71. bodě odůvodnění.

(94) Komise podotkla, že její návrh na rozšíření požadavku na pojištění odpovědnosti za škodu na všechna elektrická jízdní kola, který CCCME použila k doložení údajného rozdílu v náhledu spotřebitele, stejně tak prokazuje, že se rozdíly v regulačních požadavcích mění a neposkytují vhodný a stálý základ pro vyloučení vysokorychlostních jízdních kol z definice výrobku. Komise vyvodila závěr, že dodatečně předložené informace nemohly změnit její zjištění týkající se definice výrobku, konkrétně zjištění, že elektrická jízdní kola mají tytéž základní fyzické vlastnosti a rysy a že se náhled spotřebitele a použití značně překrývají. Tvrzení CCCME byla proto zamítnuta.

(95) Jelikož s ohledem na definici výrobku nebyly podány žádné další připomínky, potvrdila Komise závěry uvedené v 74. až 81. bodě odůvodnění.

3. SUBVENCOVÁNÍ

3.1. Úvod: představení vládních plánů, projektů a dalších dokumentů

(96) Před analýzou údajného subvencování ve formě specifických subvencí nebo programů subvencí (oddíl 3.5 a následující oddíly) Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro více než jednu ze subvencí nebo programů subvencí. Komise zjistila, že veškeré posuzované subvence nebo programy subvencí jsou součástí provádění centrálního plánu čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

(97) V 13. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR (dále jen „13. pětiletý plán“), který se vztahuje na období 2016–2020, se zdůrazňuje strategická vize čínské vlády, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových výrobních odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol.

(98) Plán vyzdvihuje úlohu technologických inovací v hospodářském rozvoji ČLR spolu s přetrvávajícím významem zásad „zeleného“ rozvoje. Podle kapitoly 5 uvedeného plánu představuje jednu z hlavních linií rozvoje prosazování modernizace tradiční průmyslové struktury, jak bylo uvedeno již v 12. pětiletém plánu. Tato myšlenka je dále rozpracována v kapitole 22, která vysvětluje strategii modernizace tradičních výrobních odvětví v ČLR pomocí propagace jejich technologické přeměny. V tomto ohledu 13. pětiletý plán uvádí, že společnosti budou podporovány, aby se „komplexně zdokonalily v oblastech, jako jsou technologie výrobku, průmyslová zařízení, ochrana životního prostředí a energetická účinnost“.

(99) Konkrétně část V (kapitoly 22 až 24) usiluje o rozvoj optimalizovaného moderního průmyslového systému s cílem učinit z Číny do roku 2025 „výrobní velmoc“. Aby nově vznikající odvětví posílila ekonomiku, „podporuje“ plán rozvoj, prosazuje používání vozidel využívajících nové zdroje energie a vybízí k rozvoji plně elektrických vozidel. Kapitola 23 o rozvoji nově vznikajících strategických odvětví konkrétně uvádí, že čínská vláda „podpoří rozvoj informačních technologií nové generace, vozidel využívajících nové zdroje energie, […], zelených a nízkouhlíkových technologií, […]“. Čínská vláda bude mimoto „podněcovat inovace a průmyslové aplikace v nově vznikajících špičkových oblastech, jako jsou […] systémy pro vysoce účinné skladování energie a distribuovanou energii, […], ochrana životního prostředí […]“.

(100) V 13. pětiletém plánu jsou „vozidla využívající nové druhy energie“ zařazena mezi šest „strategických odvětví“ Číny a plán bude usilovat o „zajištění toho, aby přidaná hodnota nově vznikajících strategických výrobních odvětví dosáhla 15 % HDP Číny“. V kapitole 23 se čínská vláda konkrétně zavazuje: — „prosazovat používání vozidel využívajících nové zdroje energie“, — „vyvíjet plně elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla se zaměřením se na dosažení pokroku v klíčových technologických oblastech, jako je energetická hustota baterií a teplotní přizpůsobivost baterií“, — „usnadňovat rozvoj sítě dobíjecích stanic a služeb, které jsou vzájemně kompatibilní a splňují jednotné normy“, — „zlepšit politiky k poskytování soustavné podpory v tomto ohledu“, — „zajistit, aby kumulativní celková výroba a prodej vozidel využívajících nové zdroje energie v Číně dosáhly pěti milionů“, — „posílit snahy o navrácení a likvidaci použitých baterií z vozidel využívajících nové zdroje energie“.

(101) Plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020) (dále jen „plán rozvoje lehkého průmyslu“) vypracovaný čínskou vládou za účelem provádění 13. pětiletého plánu a iniciativy „Made in China 2025“ rovněž určuje odvětví jízdních kol a baterií jako klíčová výrobní odvětví.

(102) Odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol vyžaduje „naplánování zdokonalení technologií“ prostřednictvím „industrializace jízdních kol z nových materiálů, technické transformace linky pro výrobu inteligentních, ekologicky šetrných a účinných elektrických jízdních kol a důležitých součástí“. Konkrétně doporučuje rovněž „podporovat odvětví jízdních kol tak, aby se vyvíjelo směrem k lehkým, diverzifikovaným, módním a inteligentním výrobkům. Urychlit výzkum a vývoj a používat vysokopevnostní lehké materiály, převod, hnací systém, nové zdroje energie, inteligentní techniku snímání a technologii internetu věcí. Zaměřit se na rozvoj diverzifikovaných jízdních kol vhodných pro módní a neformální účely, cvičení a fitness, dálkové přejezdy a vysoce funkční skládání a elektrických jízdních kol splňujících normu a inteligentních elektrických jízdních kol s lithium-iontovou baterií“.

(103) Plán rozvoje lehkého průmyslu uvádí rovněž některá konkrétní opatření politiky na podporu klíčových výrobních odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol a baterií, jak je popsáno v dalších třech bodech odůvodnění.

(104) První soubor opatření se týká reformy pro zvýšení přístupu na trh, především zjednodušením administrativních kroků (tj. zrušení nepotřebných schválení, snížení a standardizace poplatků a postupu schvalování). Čínská vláda mimoto uvádí oblasti průmyslu a podnikání, v nichž jsou investice zakázány či omezeny (tj. katalogy investic, viz 126. bod odůvodnění).

(105) Druhý soubor opatření se týká zvýšení podpory daňové politiky: — „Plně podporovat přední úlohu fondu pro rozvoj středních a malých podniků, vést střední a malé podniky k zvýšení investic do technologických inovací, přizpůsobení struktur, úsporám energie a snižování emisí, provádět různé preferenční politiky, zdokonalit systém služeb pro střední a malé podniky“. — „Zavést politiku zrychlených odpisů dlouhodobých aktiv, směrovat podniky k zvýšení investic do vyspělého zařízení“. — „Podporovat úlohu zvláštních fondů pro čistou produkci, řídit uplatňování výrobních technologií a podporu technologie čisté produkce v klíčových výrobních odvětvích“. — „Zavést preferenční politiky týkající se příslušných daní a poplatků, snížit náklady podniků na „pět systémů sociálního pojištění a jeden fond bydlení“, přiměřeně upravit politiku spotřebních daní“. — „Vybízet podniky k zvýšení investic do výzkumu a vývoje ekologických výrobků, při vládních nákupech co nejvíce upřednostňovat výrobky s certifikátem ekologicky šetrného výrobku“.

(106) Třetí soubor opatření se týká zvýšení podpory finanční politiky, konkrétně: — „Zavést finanční politiku, která podporuje rozvoj středních a malých podniků, dále přezkoumat finanční kanály středních a malých podniků, zdokonalit systém úvěrových záruk pro střední a malé podniky“. — „Urychlit rozvoj finančních produktů a služeb na podporu všeobecně rozšířeného podnikání a inovací v oblasti lehkého průmyslu“. — „Zvýšit finanční podporu pro technologickou transformaci a modernizaci vybavení podniků“. — „Vybízet bankovní finanční instituce k rozvoji úvěrových služeb, které využívají jako záruky rovněž nehmotná aktiva včetně vlastních značek, zvláštních práv na užívání ochranných známek, na podporu vytváření značek v oblasti lehkého průmyslu“. — „Dále uplatňovat politiku financování rozvoje, podporovat finanční instituce prostřednictvím syndikovaných úvěrů, vývozních úvěrů, financování projektů, zřídit platformu finančních služeb pro mezinárodní výzkum a vývoj, výrobní systém, propagaci značek pro podniky“. — „Zvýšit podporu pojištění vývozních úvěrů pro značkové podniky, vybízet komerční banky k aktivnímu provádění činnosti v oblasti financování politiky pojištění vývozních úvěrů“.

(107) Plány rozvoje lehkého průmyslu jsou vypracovávány i na místní úrovni. Tak je tomu v případě městského plánu rozvoje lehkého průmyslu a textilního průmyslu Tchien-ťinu pro 12. pětiletý plán (2011–2015), který prosazoval vytvoření čtyř celostátních základen lehkého průmyslu v dané provincii: „Tchien-ťin vybuduje celostátní základnu pro výrobu a vývoz jízdních kol. S využitím průmyslového parku „China Bicycle Kingdom“ v okrese Wuqing a průmyslového parku pro (elektrická) jízdní kola v okrese Binhai jakožto základu budeme intenzivně rozvíjet odvětví výroby (elektrických) jízdních kol, náhradních dílů atd.“

(108) Obdobně 13. pětiletý plán Tchien-ťinu pro hospodářský rozvoj průmyslu stanoví jednoznačné cíle týkající se podpory odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol, včetně odvětví výroby součástí, například: — „intenzivně rozvíjet odvětví jízdních kol“, — „urychlit výstavbu charakteristických průmyslových základen včetně […] výroby jízdních kol v okrese Jinghai a v okrese Wuqing“, — „urychlit transformaci a modernizaci podniků. Důsledně provádět strategii značek, vést podniky k zintenzivnění technologických inovací a popularizace výrobků a posílit a prosazovat tržní postavení konkurenceschopných výrobků včetně jízdních kol. Prosazovat připojení a reorganizaci podniků a celkově zlepšit inovační kapacitu a přidanou hodnotu výrobků středních a malých podniků a soukromých podniků“, — „urychlit výstavbu ohlášených parků, včetně průmyslových parků pro jízdní kola ve městech Quqing a Jinghai“, — „intenzivně vyvíjet baterie pro skladování energie“ a — „rozšiřovat oblasti se zvláštními výhodami. Použít lithium-iontovou baterii jako základ na podporu vývoje superkapacitoru a vysoce výkonné elektrické baterie“.

(109) Konkrétně 13. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol (dále jen „13. plán pro jízdní kola“), který vydalo čínské sdružení výrobců jízdních kol (China Bicycle Association, dále jen „CBA“), zařazuje odvětví výrobních kol mezi „nově vznikající odvětví“: „nově vznikající odvětví jsou podporována na úrovni celostátní strategie, jako jsou například nové zdroje energie, nové materiály, internet, úspora energie a ochrana životního prostředí a informační technologie, takže pro tradiční odvětví se stalo nevyhnutelným trendem vstoupit do segmentu středně drahých a drahých výrobků. Zejména poté, co páté plenární zasedání navrhlo „prosazovat nízkouhlíkový rozvoj dopravy a podporovat ekologickou cyklistiku“, bude odvětví jízdních kol jistě mít nové historické příležitosti k rozvoji.“

(110) 13. plán pro jízdní kola stanoví měřitelné cíle, jichž má čínská vláda v odvětví jízdních kol dosáhnout do roku 2020: „Příjmy z hlavní činnosti podniků nad stanovenou velikost v celém výrobním odvětví dosáhnou průměrného ročního tempa růstu ve výši 6 % a do roku 2020 přesáhnou 200 miliard RMB. Rozsah vývozu jízdních kol a náhradních dílů bude stálý a vývoz elektrických jízdních kol se výrazně zvýší. Integrace výrobního odvětví bude dále posílena a příspěvek předních podniků k objemu výroby přesáhne 50 %. Výrobní odvětví bude podporovat, společně budovat a zdokonalovat 3–5 průmyslových klastrů a charakteristických regionů. Každoročně se zvýší podíl středně drahých a drahých jízdních kol a elektrických jízdních kol s lithiovou baterií.“

(111) V 13. plánu pro jízdní kola se rovněž předpokládá, že „bude vytvořena jedna až dvě známé mezinárodní značky“. Kromě stávajících ocenění, která již výrobci elektrických jízdních kol získali (např. China Famous Brand, China Well-known Trademark, Light Industry Brand Cultivation System, Advantageous Light Industry Brand a uznání Industry Brand Cultivation Demonstration Enterprise), předpokládá plán rovněž zlepšení „systému kultivace značky“ a „vyčíslení a posouzení hodnoty značky“.

(112) Jedním z hlavních úkolů uvedených v 13. plánu pro jízdní kola je rovněž „další podpora vývoje rozmanitých, značkových a drahých jízdních kol ve výrobním odvětví a postupné zvyšování počtu cyklistů a podílu středně drahých a drahých jízdních kol; realizace lehkých a inteligentních elektrických jízdních kol s lithiovou baterií a neustálé zvyšování podílu jízdních kol s lithiovou baterií na trhu a podílu vývozu elektrických jízdních kol“.

(113) V 13. plánu pro jízdní kola je jako hlavní cíl stanoveno také posílení „podílu vývozu a cenových práv nezávislých značek elektrických jízdních kol“.

(114) V katalogu investičních projektů, které podléhají ověření a schválení vládou, naznačuje čínská vláda vyšší prioritu vozidel využívajících alternativní zdroje energie, včetně elektrických jízdních kol: „Výrobní kapacita, která zvyšuje počet vozidel využívajících tradiční pohonné hmoty, bude přísně kontrolována, takže noví výrobci vozidel využívajících tradiční pohonné hmoty již v zásadě nebudou nadále předmětem ověřováni a schvalováni za účelem výstavby. Bude se usilovat o aktivní usměrňování zdravého a náležitého rozvoje vozidel využívajících alternativní zdroje energie.“

(115) Ve Směrném katalogu pro restrukturalizaci průmyslu (verze z roku 2011, změna z roku 2013) zařazuje čínská vláda nesymetricky mopedy používající pohonné hmoty na seznam „zastaralých výrobků“.

(116) Úsilí čínské vlády však není omezeno na elektrická jízdní kola, nýbrž zahrnuje i jejich součásti, konkrétně motory, řídicí jednotky a baterie.

(117) 13. plán pro jízdní kola výslovně stanoví souvislost mezi rozvojem odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí a doporučuje „soustavně rozšiřovat používání slitiny hliníku, slitiny hořčíku, slitiny titanu a jiných lehkých slitin, uhlíkových vláken a jiných kompozitních materiálů v hotových jízdních kolech a součástech. Zlepšit schopnost zhotovovat kompletní jízdní kola nezávisle, a to zvyšováním kvality a úrovně součástí. Dále zlepšovat celkovou výkonnost čtyř hlavních elektrických součástí, a to řídicí jednotky, baterie, motoru a nabíječky, s cílem rozvíjet účinný, energeticky úsporný, bezpečný a spolehlivý elektrický systém elektrického jízdního kola“.

(118) V 13. plánu pro jízdní kola se také předpokládá, že během „13. pětiletky“„bude dosaženo průlomu v těchto klíčových technologiích“: — „1. prosazování a uplatňování vysokopevnostních a lehkých materiálů “; — „2. technologie přesného zpracování převodového ústrojí v jízdním kole “; — „3. celkové zlepšení výkonnosti elektrického kontrolního systému v elektrickém jízdním kole “; — „4. celkové zlepšení výkonnosti olověné baterie a lithium-iontové baterie “; — „5. používání a prosazování technologie snímání točivého momentu “; — „6. používání a prosazování digitální technologie, technologie internetu věcí a inteligentní technologie “.

(119) Souvislost mezi rozvojem odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí byla stanovena již v 12. pětiletém plánu pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol. Dokument rozsáhle odkazuje na integraci „výrobních řetězců“ a potřebu „urychlit výzkum a vývoj společné klíčové technologie ve výrobním odvětví“.

(120) 12. plán pro jízdní kola mezi hlavními cíli rozvoje výrobního odvětví v 12. pětiletce konkrétně uvádí toto: — „dále bude posílena integrace výrobního odvětví“, — „bude stanoven profesionální mechanismus dělby práce s předcházejícími a navazujícími odvětvími výroby náhradních dílů hotových vozidel a výrobou, učením a výzkumem“.

(121) V 12. plánu pro jízdní kola jsou uvedeny rovněž klíčové technologické inovace, jichž má být dosaženo během 12. pětiletky. To zahrnuje mimo jiné — „používání lithium-iontové baterie“, — „používání permanentního magnetu, vysokorychlostních elektrických strojů s kartáčem v elektrických jízdních kolech“, — „používání technologie řízení mikropočítačem v elektrických jízdních kolech“.

(122) Další náznak podřízení rozvoje předcházejícího odvětví výroby součástí rozvoji navazujícího odvětví elektrických jízdních kol lze zjistit v oznámení hlavního úřadu magistrátu města Su-čou o správních opatřeních týkajících se zvláštního fondu pro modernizaci průmyslu a hospodářskou modernizaci (SU FU BAN 2014-137) a v souvisejícím oznámení o použití programu zvláštního daňového fondu města Su-čou pro rok 2016. Článek A3.1 posledně uvedeného oznámení mezi podmínkami pro získání grantu uvádí: „Výrobky mají vlastnosti, jako je velký tržní potenciál, vysoká hnací síla a „zaplnění mezery“ v průmyslovém řetězci.“

(123) V 13. pětiletém plánu se v kapitole 23 výslovně odkazuje na podporu rozvoje „vysoce účinného skladování energie“ ze strany čínské vlády (viz rovněž 97. bod odůvodnění).

(124) Plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020) také uvádí odvětví výroby baterii mezi „klíčovými výrobními odvětvími“. Kromě obecných opatření politiky projednaných v 96. až 107. bodě odůvodnění se v plánu doporučuje rovněž zavedení „specifikací odvětví olověných baterií“.

(125) Plán rozvoje lehkého průmyslu a textilního průmyslu města Tchien-ťin pro 13. pětiletý plán (2016–2020) stanoví souvislost mezi podporou výroby elektrických jízdních kol a jejich součástí: „Při výrobě jízdních kol a elektrických jízdních kol budeme prosazovat používání nových materiálů, včetně kompozitních materiálů, lehké slitiny, nízkolegované oceli. Budeme podporovat používání technologie řízení mikropočítačem, nových energetických baterií a účinných elektrických strojů v elektrických bateriích.“

(126) Součásti jízdních kol, a zejména baterie a lehké kovy pro rámy, jsou ve Směrném katalogu odvětví vhodných pro zahraniční investice (revidován v roce 2017) uvedeny na seznamu „podporovaných výrobních odvětví“. Seznam konkrétně uvádí toto: — „96. Výzkum, vývoj a výroba nových materiálů pro letecký a kosmický průmysl, automobily a motocykly, a to lehkých a ekologicky šetrných (zejména hliníku, slitiny hliníku a hořčíku, rámů motocyklů ze slitiny hliníku atd.) “. — „236. Technologicky vyspělá výroba ekologicky šetrných baterií: nikl-metal-hydridové baterie, zinko-niklové baterie, zinko-stříbrné baterie, lithium-iontové baterie, solární články, palivové články atd. (vyjma pro vozidla využívající nové zdroje energie, baterie napájené energií). “

(127) Katalog prioritních výrobních odvětví pro účely zahraničních investic ve střední a západní Číně obdobně podporuje zahraniční investice do odvětví souvisejícího se součástmi elektrických jízdních kol, které zahrnuje: i) výrobu materiálů a výrobků ze slitiny hliníku, ii) výrobu servomotorů a hnacích ústrojí, iii) výzkum, vývoj a výrobu zvláštního zařízení pro výrobu lithiových baterií a jiných výrobků z lithia, iv) vývoj a výrobu lehkých materiálů, například vysokopevnostních.

(128) Lithiové baterie patří na seznamu ve Směrném katalogu pro restrukturalizaci průmyslu (změna z roku 2013) (verze z roku 2011) (vydaném nařízením Národní komise pro rozvoj a reformy (National Development and Reform Commission) č. 9) k „podporovaným odvětvím“.

(129) I v následujících dokumentech je odvětví elektrických jízdních kol určeno jako strategické, prioritní a/nebo podporované výrobní odvětví: — Iniciativa Státní rady Made in China 2025 (rozhodnutí č. 28 z roku 2005) obsahuje jako hlavní zásadu „zelený rozvoj“. Dokument uvádí strategické úkoly, které mají být provedeny do roku 2025, včetně zintenzivnění „úsilí ve výzkumu a vývoji v oblasti vyspělých technologií, procesů a zařízení pro úsporu energie a ochranu životního prostředí“, posílení „výzkumu a vývoje ekologicky šetrných výrobků, zevšeobecnění technik lehkých materiálů, nízké spotřeby energie a snadného využití, soustavné prosazování energetické účinnosti koncových elektrických spotřebičů, včetně motorů, kotlů, spalovacích motorů a elektrických přístrojů, […] a energetické podpory zeleného a nízkouhlíkového vývoje odvětví výroby nových materiálů, nových zdrojů energie, zařízení špičkových technologií […]“. — Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“ (dále jen „rozhodnutí č. 40“). V tomto rozhodnutí se uvádí, že důležitým základem pro investiční rozhodnutí je „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (11), který je prováděcím opatřením k rozhodnutí č. 40. Je rovněž vodítkem pro čínskou vládu při řízení investičních projektů a stanovení a prosazování politik v oblasti veřejných financí, daní, úvěrů, pozemků, dovozu a vývozu (12). Ačkoliv v rozhodnutí č. 40 nejsou elektrická jízdní kola výslovně zmíněna, prostřednictvím tohoto rozhodnutí Státní rada všem čínským finančním institucím nařizuje, aby poskytovaly úvěrovou podporu, a přislíbila zavedení „jiných preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci v kapitole XIX současně uvádí jako podporovaná výrobní odvětví baterie a lehké materiály. Pokud jde o právní povahu, Komise uvedla, že rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR. V tomto ohledu je toto rozhodnutí pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty právně závazné (13). — Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a techniky (2006–2020) podporuje rozvoj nejdůležitějších oblastí a prioritních témat a vybízí k finanční a daňové podpoře pro tyto zásadní oblasti a priority.

(130) Podle dostupných informací se tudíž odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí (konkrétně baterií, motorů, řídicích jednotek a lehkých kovových součástí) považují za klíčová/strategická výrobní odvětví, jejichž rozvoj čínská vláda aktivně podporuje jako cíl politiky.

3.2. Tvrzení

3.2.1. Tvrzení čínské vlády

(131) Čínská vláda nejprve uvedla, že nebyla schopna 13. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol identifikovat, a nemohla se tudíž k tomuto plánu vyjádřit.

(132) Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda rovněž uvedla, že CBA je pouze odvětvové sdružení založené dobrovolně výrobci jízdních kol, elektrických jízdních kol a jejich náhradních dílů. Čínská vláda také tvrdila, že sdružení CBA není vládním útvarem.

3.2.2. Tvrzení čínského sdružení výrobců jízdních kol (China Bicycles Association)

(133) Sdružení CBA uvedlo, že je nezávislým subjektem, který čínská vláda nekontroluje. K doložení tohoto tvrzení odkázalo na „celkový plán oddělení obchodních komor a správních orgánů“ vydaný hlavním úřadem Ústředního výboru Komunistické strany Číny a hlavním úřadem Státní rady.

(134) Sdružení CBA také uvedlo, že 13. pětiletý plán pro jízdní kol byl tajný.

3.2.3. Tvrzení skupiny Giant

(135) Po poskytnutí informací skupina Giant uvedla, že jedna ze společností, které jsou s ní ve spojení, obdobný výrobek pouze vyrábí, nevyváží však elektrická jízdní kola do Unie. Případné subvence, jež zmíněná společnost obdrží, proto nelze automaticky pokládat za subvence poskytnuté na výrobek, který byl propuštěn do volného oběhu v Unii a který výrobnímu odvětví Unie způsobuje újmu. Možná výhoda plynoucí z takovéto poskytnuté subvence nebyla rovněž přenesena na společnost ve spojení, která vyváží dotčený výrobek do Unie. Skupina Giant tudíž tvrdila, že případné subvence, které obdržela společnost vyrábějící obdobný výrobek, vývoz nezvýhodňují, a měly by být proto z výpočtu výše subvencování vyvážející společnosti vyloučeny.

3.2.4. Vyvrácení tvrzení

Existence a důvěrnost 13. plánu pro jízdní kola

(136) Komise se domnívala, že by čínská vláda měla 13. plán pro jízdní kola identifikovat a že by se neměl pokládat za utajovaný dokument, a to na základě těchto skutečností: — Sdružení CBA zveřejnilo na svých internetových stránkách tiskovou zprávu, v níž informovalo, že dne 14. června 2016 byl oficiálně schválen 13. pětiletý plán pro jízdní kola (http://www.china-bicycle.com/News/View/b8da75cd-607f-4d84-8412-a487e07a0b78). O tomto informovaly i jiné internetové stránky, například Xuenshu.com (https://www.xueshu.com/zgzxc/201607/21087310.html). — V tiskové zprávě uvedlo sdružení CBA shrnutí plánu pro širokou veřejnost: „Předseda Ma Zhongchao předložil požadavky na rozvoj odvětví v rámci „13. pětiletky“: jádrem „13. pětiletého plánu“ je transformace a modernizace, přičemž cílem je přechod z velkého na silné odvětví a prostředkem je vytvoření zlaté příležitosti pro rozvoj odvětví. Toto období se stalo zlatým obdobím rozvoje. Za tímto účelem musí výrobní odvětví důsledně využít tyto skutečnosti: za prvé, využít strategické postavení výrobního odvětví v rámci „13. pětiletky“; za druhé sladit transformaci způsobu rozvoje s transformací koncepce rozvoje […].“ — 13. plán pro jízdní kola byl uveden ve veřejně přístupné verzi podnětu a byl zveřejněn dne 21. prosince 2017. Do doby inspekce na místě v září 2018 v prostorách čínské vlády sdružení CBA ani čínská vláda netvrdily, že plán je tajný. Čínská vláda Komisi informovala, že plán nebylo možno identifikovat, a to navzdory skutečnosti, že jeho schválení bylo zveřejněno na internetových stránkách sdružení CBA a že sdružení CBA bylo dosud pod vlivem čínské vlády, jelikož „celkový plán oddělení obchodních komor a správních orgánů“ ještě nevstoupil v platnost. — Předchozí 12. plán pro jízdní kola byl veřejným dokumentem, ačkoliv měl podobnou povahu jako 13. plán pro jízdní kola. Žádný z těchto dokumentů navíc neobsahoval údaje o jednotlivých společnostech.

(137) Sdružení CBA nepředložilo žádné důkazy o důvěrné povaze 13. plánu pro jízdní kola.

Údajná nezávislost sdružení CBA na čínské vládě

(138) Komise shromáždila řadu údajů vedoucích k závěru, že sdružení CBA mělo silnou vazbu na čínskou vládu, zejména v roce 2016, kdy byl plán pro jízdní kola schválen: — Článek 3 stanov sdružení CBA (veřejně dostupné na internetových stránkách sdružení CBA: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33) stanoví, že „účelem a úkolem tohoto sdružení je: […]provádět vnitrostátní průmyslovou politiku a napomáhat vládním útvarům při posilování výrobního odvětví, […] fungovat jako spojka mezi vládou a podniky a poskytovat služby podnikům, výrobnímu odvětví a vládě a prosazovat udržitelný a zdravý rozvoj výrobního odvětví.“ Článek 4 tuto vazbu posiluje a uvádí: „Tato rada akceptuje obchodní pokyny a dohled ze strany Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu, ministerstva pro občanské záležitosti a příslušného obchodního útvaru společnosti.“ — Na internetových stránkách sdružení CBA (http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11) se uvádí: „Sdružení řídí a spravuje Státní správa Státní rady, Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu, Čínská asociace lehkého průmyslu (China Light Industry Association) a ministerstvo pro občanské záležitosti správy registrace společností.“ — „Celkový plán pro oddělení obchodních komor a správních orgánů“ vydaný hlavním úřadem Ústředního výboru Komunistické strany Číny a hlavním úřadem Státní rady byl schválen dne 8. července 2015. V roce 2016 se však předpokládal pouze pilotní projekt a k rozšíření na ostatní odvětvová sdružení a úplnému vstupu v platnost mělo dojít teprve v roce 2017. Na tomto základě proto dospěla Komise k závěru, že v době schválení 13. plánu pro jízdní kola v roce 2016 řídila sdružení CBA Státní rada a toto sdružení bylo pověřeno prováděním vládní politiky, nelze je tudíž považovat za nezávislý subjekt.

(139) Na základě výše uvedených skutečností Komise tvrzení týkající se existence a důvěrnosti 13. plánu pro jízdní kola a nezávislosti sdružení CBA zamítla.

(140) Co se týká tvrzení skupiny Giant, Komise měla za to, že všechny jednotlivé právní subjekty, které vyrábějí a prodávají elektrická jízdní kola, jsou součástí téže skupiny. Skupina Giant toto nepopřela. Konkrétní úloha příjemce (přímo vyvážejícího dotčený výrobek v období šetření, či nikoli) se proto nepokládala za podstatnou, pokud souvisela s vyvážejícím výrobcem a pokud byly výhody získány v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření. Skupina Giant nepopřela, že takovéto výhody byly skutečně obdrženy. Komise se domnívala, že výhody, které získaly právní subjekty v téže skupině, jež se podílejí na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol, jsou agregovány na úrovni skupiny a v případě potřeby rozděleny. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

3.3. Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

3.3.1. Preferenční úvěry

(141) Komise čínskou vládu požádala, aby zvláštní dotazníky zaslala šesti bankám ve vlastnictví státu uvedeným v podnětu, jakož i všem dalším finančním institucím, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly půjčky nebo vývozní úvěry.

(142) Čínská vláda uvedla, že výše zmíněné finanční instituce kontaktovala. Na dotazník však odpověděly jen čtyři banky ve vlastnictví státu výslovně uvedené v podnětu.

(143) Čínská vláda tvrdí, že nemá pravomoc požadovat informace od bank ve vlastnictví státu, které na dotazník neodpověděly, jelikož uvedené banky působí nezávisle na čínské vládě. Čínská vláda se rovněž domnívala, že jí Komise uložila nepřiměřenou zátěž a že nebyly vydány dostatečné pokyny pro předání požadovaných informací a vyhotovení verzí odpovědí, které neobsahují důvěrné údaje.

(144) Komise s tímto názorem nesouhlasí. Za prvé, informace požadované od subjektů ve vlastnictví státu má čínská vláda k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Podle zákona Čínské lidové republiky o státních aktivech podniků (14) vykonávají povinnosti a úkoly kapitálového přispěvatele podniku s investicemi státu jménem vlády agentury pro dohled nad státními aktivy a jejich správu zřízené Komisí Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu a místní lidové samosprávy. Tyto agentury tak mají nárok na výnosy z aktiv, jsou oprávněny účastnit se hlavních rozhodovacích procesů a vybírat vedoucí pracovníky podniků s investicemi státu. Podle § 17 výše uvedeného zákona o státních aktivech musí podniky s investicemi státu akceptovat správu a dohled vlády a příslušných vládních útvarů a agentur, souhlasit s veřejným dohledem a zodpovídat se kapitálovým přispěvatelům.

(145) Čínská vláda má navíc potřebnou pravomoc spolupracovat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, jelikož všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu. Například podle § 33 a § 36 zákona o bankovním dohledu (15) má CBRC pravomoc si od všech finančních institucí usazených v ČLR vyžádat informace, jako jsou finanční výkazy, statistické zprávy a informace týkající se obchodních činností a řízení. CBRC může rovněž vydat finančním institucím pokyn, aby poskytovaly informace veřejnosti. Komise v této souvislosti nechápe, proč nemohla čínská vláda požádat tyto finanční instituce o odpověď na zvláštní dotazník vyhotovený Komisí za účelem tohoto šetření. Od čínské vlády nebylo požadováno, aby shromáždila, přezkoumala a vyhotovila požadované informace. Čínská vláda byla pouze požádána, aby byla Komisi nápomocna při získávání potřebných informací od finančních institucí.

(146) Přestože banky ve vlastnictví státu podaly určitá obecná vysvětlení ohledně fungování svých systémů schvalování úvěrů a řízení rizik, žádná z těchto spolupracujících bank nepředložila konkrétní informace týkající se úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku s tím, že jsou vázány právními a regulačními požadavky a smluvními doložkami týkajícími se důvěrnosti informací ohledně vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

(147) Komise se proto nedomnívá, že čínské vládě uložila nepřiměřenou zátěž. Komise své šetření od počátku omezila na ty finanční instituce, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Komise se také domnívala, že dotazník obsahoval dostatečné pokyny ohledně předání požadovaných informací a vyhotovení verzí odpovědí, které neobsahují důvěrné údaje. Čínská vláda rovněž neupřesnila, které konkrétní pokyny v dotazníku nebyly údajně srozumitelné. Pro objasnění, Komise požadovala od čínské vlády pouze pomoc při získávání potřebných informací od finančních institucí a tato nespolupracovala. Mělo se tudíž za to, že žádosti určené čínské vládě byly přiměřené a pokyny dostatečné.

(148) Komise dále spolupracující banky požádala, aby se obrátily na vyvážející výrobce zařazené do vzorku s ohledem na jejich souhlas s udělením přístupu k informacím o jednotlivých společnostech, které mají banky v držení. Navzdory výslovné žádosti Komise tak čínská vláda ani spolupracující banky neučinily.

(149) Komise vyvážející výrobce zařazené do vzorku také požádala, aby umožnili přístup k informacím o jednotlivých společnostech, jež mají v držení všechny banky, ve vlastnictví státu i soukromé, od kterých obdržely úvěry. Ačkoli vyvážející výrobci zařazení do vzorku souhlasili s poskytnutím přístupu k bankovním údajům, které se jich týkají, banky odmítly požadované podrobné informace poskytnout a tvrdily, že tyto informace jsou důvěrné a nemohou být zveřejněny.

(150) Komise obdržela od čtyř bank ve vlastnictví státu uvedených v 52. bodě odůvodnění pouze informace o podnikové struktuře a vlastnictví, nikoli však výše uvedené informace týkající se úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Komise mimoto neobdržela informace od žádných dalších finančních institucí, které poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Jedna z těchto bank, EXIM, odmítla předložit své stanovy a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje, poskytla tudíž pouze částečné informace o správě a řízení společnosti.

(151) Komisi nebyly obdobně poskytnuty konkrétní informace o posuzování rizik, interním procesu schvalování úvěrů nebo posouzení úvěruschopnosti v případě úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jak je objasněno v 146. až 150. bodě odůvodnění. Tyto informace však byly nezbytné pro určení, zda byly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku úvěry poskytnuty se zvýhodněnými sazbami. Jelikož tyto dokumenty jsou obvykle interními doklady příslušných bank, nelze je poskytnout prostřednictvím odpovědí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník.

(152) Jelikož Komise neměla informace týkající se většiny bank ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, ani informace o jednotlivých společnostech týkající se úvěrů poskytnutých spolupracujícími bankami, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření.

(153) Vzhledem k míře nespolupráce proto Komise čínské vládě sdělila, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření.

(154) S ohledem na použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení nepodala čínská vláda žádné připomínky.

(155) Komise proto musela při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů vycházet částečně z dostupných údajů.

3.3.2. Pojištění vývozních úvěrů

(156) Komise čínskou vládu požádala, aby společnosti Sinosure předala zvláštní dotazník. Společnost Sinosure na dotazník odpověděla.

(157) Na zvláštní dotazník týkající se pojištění vývozních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku však odpověděla pouze částečně. Společnost Sinosure neposkytla rovněž požadované podklady týkající se její správy a řízení, jako je výroční zpráva nebo stanovy, s tím, že se jedná o důvěrné informace.

(158) Společnost Sinosure taktéž neposkytla konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví elektrických jízdních kol, o výši pojistného nebo podrobné číselné údaje týkající se ziskovosti její obchodní činnosti v oblasti pojišťování vývozních úvěrů.

(159) Vzhledem k těmto chybějícím informacím Komise usuzovala, že neobdržela zásadní informace relevantní pro tento aspekt šetření.

(160) Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění, Komise má za to, že informace požadované od subjektů ve vlastnictví státu jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. To platí i pro společnost Sinosure, která je subjektem zcela ve vlastnictví státu. Komise proto čínskou vládu informovala o tom, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření.

(161) S ohledem na použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení nepodala čínská vláda žádné připomínky.

(162) Komise proto musela s ohledem na zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů vycházet částečně z dostupných údajů.

3.3.3. Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou

(163) Komise čínskou vládu požádala, aby dotazník poskytnutý Komisí zaslala domácím dodavatelům součástí (konkrétně motorů, baterií a řídicích jednotek) pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Za tímto účelem Komise všechny vyvážející výrobce zařazené do vzorku rovněž požádala, aby čínské vládě poskytli seznam domácích dodavatelů.

(164) Ačkoli vyvážející výrobci zařazení do vzorku předali čínské vládě seznam svých domácích dodavatelů, čínská vláda odmítla zaslat těmto dodavatelům dotazník. Čínská vláda tvrdila, že by to pro ně představovalo nepřiměřenou zátěž. Rovněž uvedla, že jelikož tyto společnosti jednají nezávisle na čínské vládě, její intervence by nepřinesla žádný výsledek.

(165) Komise s tímto názorem nesouhlasila. Za prvé, Komise se domnívala, že zátěž spojená s odesláním již vyhotoveného dotazníku na adresy uvedené v seznamu kontaktů, který byl poskytnut, není významná, zejména vzhledem k předpokládané možnosti využití elektronické pošty. Komise se za druhé domnívala, že by orgány měly významný vliv při přesvědčování společností, které nejsou přímo prověřovány, aby spolupracovaly za účelem zjištění situace na trhu v Číně. Podle názoru Komise by byla žádost čínské vlády o spolupráci při šetření určená těmto společnostem účinnější, než kdyby tyto společnosti obdržely dopis od Komise. Komise se každopádně domnívala, že informace, které mohou poskytnout dodavatelé odvětví elektrických jízdních kol, jsou nezbytné pro určení, zda odvětví elektrických jízdních kol obdrželo vstupy za cenu nižší než přiměřenou. Komise proto usuzovala, že je nutné získat informace v tomto ohledu a že čínská vláda má k tomu nejvhodnější předpoklady, nebo přinejmenším může tento proces usnadnit, jak požadovala Komise. Bylo by také v zájmu odvětví elektrických jízdních kol v Číně vyvrátit tvrzení uvedená v podnětu, že dostávají vstupy za cenu nižší než přiměřenou. Tvrzení čínské vlády v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

(166) Čínská vláda odmítla rovněž poskytnout úplný seznam domácích dodavatelů vstupů a údaje o jejich vlastnické struktuře a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje. Komise v tomto ohledu podotýká, že základní nařízení stanoví způsoby ochrany důvěrných údajů. Čínská vláda také neuvedla, kteří známí dodavatelé jsou subjekty, jež vlastní stát, a kteří jsou subjekty v soukromém vlastnictví. Čínská vláda objasnila, že nemá pravomoc požadovat od společností, které na dotazník neodpověděly, takovéto informace, jelikož uvedené společnosti působí nezávisle na čínské vládě. Komise však má za to, že informace požadované od subjektů ve státním vlastnictví jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Rovněž při podávání žádostí o licenci k podnikání nebo o její prodloužení musí společnosti poskytnout Správě průmyslu a obchodu (Administration of Industry and Commerce) informace o držbě akcií. V tomto ohledu má tudíž čínská vláda informace o držbě akcií k dispozici. Čínská vláda navíc neposkytla žádné informace o stanovování cen.

(167) Pouze jeden výrobce elektrických motorů a dodavatel baterií, společnost Bafang, který dodával vstupy vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, se přihlásil a požádal, aby mu byl zaslán zvláštní dotazník určený pro dodavatele. Tento dodavatel poskytl také odpověď na dotazník. Žádní další dodavatelé vstupních materiálů se nepřihlásili.

(168) Komise se tudíž domnívala, že jí chybí důležité informace týkající se tří aspektů: Za prvé, informace o vlastnictví a struktuře správy a řízení dodavatelů vstupů. Bez těchto informací nemohla Komise určit, zda jsou tito výrobci veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé informace týkající se jednotlivých společností poskytnuté dodavateli vstupů, jako například informace o stanovování cen vstupů dodaných vývozcům zařazeným do vzorku. Za třetí, informace týkající se struktury trhu. Informace, které by měli poskytnout domácí dodavatelé vstupů, jsou však nezbytné, aby bylo možno určit, zda byly vstupy poskytnuty vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za cenu nižší než přiměřenou. Tyto informace mohou navíc poskytnout pouze samotní dodavatelé vstupů, a nemohly být tudíž uvedeny v odpovědích vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník. Nezbytné byly rovněž informace týkající se struktury trhu a čínská vláda měla nejvhodnější předpoklady pro poskytnutí těchto informací nebo přinejmenším k tomu, aby Komisi pomohla získat tyto informace od dodavatelů vstupů.

(169) Komise se proto domnívala, že neobdržela zásadní informace relevantní pro tento aspekt šetření.

(170) Komise tudíž čínské vládě sdělila, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování prostřednictvím poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření. Čínská vláda nepodala žádné připomínky.

(171) Skupina Giant tvrdila, že Komise vykládá článek 28 základního nařízení nesprávně. Tato skupina uvedla, že článek 28 odkazuje na nespolupráci zúčastněných stran a že poskytovatelé motorů a baterií zúčastněnými stranami nejsou. Skupina Giant rovněž uvedla, že není zmiňováno, že nespolupracovala, a že poskytla veškeré informace týkající se nákupů motorů a baterií. Skupina Giant také tvrdila, že by se Komise měla obrátit na dodavatele přímo místo toho, aby se s ohledem na plnění úkolů vyšetřovacího orgánu spoléhala na čínskou vládu; tj. že ta zašle dotazníky dodavatelům vstupních materiálů.

(172) V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že je nesporné, že skupina Giant při vyšetřování plně spolupracovala a že poskytla všechny požadované informace. Jak však bylo zmíněno v 163. až 167. bodě odůvodnění a shrnuto v 168. bodě odůvodnění, připomíná se, že čínská vláda nespolupracovala podle svých nejlepších schopností, takže Komisi chyběly důležité informace týkající se řady aspektů této části šetření, konkrétně informace o struktuře vlastnictví a správě a řízení společností dodavatelů vstupů a informace o struktuře trhu a chování, jelikož čínská vláda neposkytla náležité odpovědi na dotazník ani informace o jednotlivých společnostech pocházející od dodavatelů vstupů, neboť dodavatelům vstupních materiálů uvedeným v seznamu kontaktů nezaslala příslušný dotazník. Co se týká rozeslání dotazníku, odkazuje se na 164. a 165. bod odůvodnění, které se již touto záležitostí zabývají. Jelikož čínskou vládu je třeba v tomto řízení nepochybně považovat za zúčastněnou stranu, mělo se za to, že Komise nevyložila článek 28 základního nařízení nesprávně, když se domnívala, že čínská vláda spolupracovala částečně, a v případě, že kvůli částečné spolupráci čínské vlády neměla k dispozici důležité informace, které měla poskytnout přímo čínská vláda a dodavatelé vstupních materiálů po obdržení příslušného dotazníku od čínské vlády, použila dostupné údaje. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

(173) Komise musela tedy s ohledem na zjištění týkající se poskytování elektrických motorů a baterií za cenu nižší než přiměřenou vycházet v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení rovněž z dostupných údajů.

3.4. Subvence a programy subvencí v rámci tohoto šetření

(174) Na základě informací obsažených v podnětu, oznámení o zahájení řízení a odpovědích na dotazník Komise se prověřovalo údajné subvencování prostřednictvím těchto subvencí ze strany čínské vlády: a) Poskytování preferenčních úvěrů a cílených úvěrů bankami provádějícími státní politiku a komerčními bankami ve vlastnictví státu. b) Preferenční pojištění vývozních úvěrů. c) Grantové programy: — grantové programy jako například „Famous Brand Programme“, „Famous Chinese Trademark“, „Excellent brand enterprises“, „Top Tax-Payer“, „AAA Enterprise“, „China Far-famed Brand“ a místní programy jako například „Science and Technology Progress Medal of Shandong Province“ nebo „Famous Product of Jiangsu Province“, — granty na dosažení technických úspěchů, například granty na technologické inovace, granty na vývoj špičkových průmyslových technologií, granty na technologickou modernizaci a transformaci a granty na dosažení energetické účinnosti výrobků, subvence na rozvíjení talentů s velkými technickými schopnostmi, subvence na nové špičkové technologické výrobky, ceny za pokrok ve vědě a technice, jiné subvence v souvislosti s technologiemi, — granty na rozvoj společností, například granty na podporu reformy systému držby akcií nebo kotování na burze cenných papírů, fondy průmyslového rozvoje, — fondy subvencování zaměstnanosti a fondy odborného vzdělávání a regionální granty na podporu hospodářského rozvoje, jako je „One Million Skilled Talent Training Benefit Plan“, „Post-doctor policy“ a jiné programy, které mají zlepšit kompetence zaměstnanců podniků a snížit náklady práce, — fondy místních samospráv řady čínských provincií, například programy sponzorované městem Tchien-ťin, jako je grant na podporu vývozu poskytovaný městem Tchien-ťin, fond rozvoje vývozních značek poskytnutý městem Tchien-ťin, — vědecko-technický fond pro Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area, — podniková technologická centra (město Tchien-ťin a okres Jinnan), Tianjin Cycle Industry Park Development Assistance Fund a Tianjin Binhai New Area Special Development and Construction Assistance Fund, — granty ad hoc poskytované obecními/provinciálními orgány, například patentové fondy, vědecko-technické fondy a ceny, fondy rozvoje podnikání, fondy na podporu vývozu. d) Prominutí nebo nevybrání státních příjmů, včetně: — preferenčního zacházení s ohledem na daň z příjmů a zápočet daně na výzkum a vývoj a preferenční zacházení s příjmy podniků nacházejících se ve zvláštních rozvojových oblastech, — snížení daně z příjmů podniků – zvýhodnění podniků se špičkovými a novými technologiemi, — snížení daně vybírané srážkou v případě dividend z čínských podniků se zahraničními investicemi a jejich nečínských mateřských společností. e) Příjmy prominuté prostřednictvím programů týkajících se nepřímých daní a dovozního cla: — osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií, — osvobození od dovozních cel pro zpracovatelský obchod. f) Poskytování zboží nebo služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou: — poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou, — dodávky energie (např. elektřiny nebo plynu) prioritním výrobním odvětvím za cenu nižší než přiměřenou, — poskytování vstupních materiálů (tj. baterií, motorů a jiných součástí jízdních kol, též již smontovaných) za cenu nižší než přiměřenou.

3.5. Preferenční financování a pojištění: úvěry.

(175) Podle informací, které poskytlo pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jim úvěry, úvěrové linky nebo bankovní akcepty poskytlo osmnáct finančních institucí usazených v ČLR. Z těchto osmnácti finančních institucí bylo jedenáct bank ve vlastnictví státu (16). Zbývajících sedm finančních institucí bylo v soukromém vlastnictví, nebo jejich vlastnictví nebylo možno kvůli nespolupráci určit, jak bylo popsáno v 141. až 155. bodě odůvodnění. Pouze čtyři banky ve vlastnictví státu vyplnily zvláštní dotazník určený bankám (nebo jiným finančním institucím) navzdory žádosti zaslané čínské vládě, aby kontaktovala všechny relevantní finanční instituce, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry, a předala jim příslušné dotazníky.

3.5.1. Banky ve vlastnictví státu, které jednají jako veřejnoprávní subjekty

(176) Komise ověřovala, zda banky ve vlastnictví státu jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. V tomto ohledu se s cílem prokázat, že podnik ve vlastnictví státu je veřejnoprávním subjektem, použije toto kritérium (17): „Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc.“ V tomto případě je závěr, že banky ve vlastnictví státu mají pravomoc vykonávat vládní funkce, založen na formálních indiciích vládní kontroly a důkazech, které prokazují, že vládní pravomoc je vykonávána účinným způsobem.

(177) Komise si vyžádala informace o státním vlastnictví, jakož i formální indicie vládní kontroly v bankách ve vlastnictví státu. Také analyzovala, zda je tato kontrola vykonávána účinným způsobem. Za tímto účelem musela Komise částečně vycházet z dostupných údajů, a to kvůli odmítnutí čínské vlády a bank ve vlastnictví státu poskytnout důkazy o rozhodovacím procesu, který vedl k preferenčnímu poskytování úvěrů.

(178) Za účelem provedení této analýzy Komise nejprve zkoumala informace pro tři banky ve vlastnictví státu, které vyplnily zvláštní dotazník a byly k dispozici pro schůzku se zaměstnanci Komise.

3.5.1.1. Spolupracující banky ve vlastnictví státu

(179) Odpověď na dotazník poskytly tyto čtyři banky ve vlastnictví státu: EXIM, ABC, ICBC a BOC. Jak je objasněno v 150. bodě odůvodnění, banka EXIM neposkytla úplné stanovy a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje. Komise nebyla schopna poskytnuté informace ověřit, jelikož všechny tyto banky souhlasily se schůzkou s úředníky Komise pouze v prostorách čínské vlády, neumožnily však inspekci na místě v prostorách bank.

Vlastnictví a formální indicie kontroly ze strany čínské vlády

(180) Na základě informací obdržených v odpovědi na dotazník a během inspekce na místě v prostorách čínské vlády Komise zjistila, že čínská vláda drží v každé z těchto finančních institucí přímo nebo nepřímo více než 50 % akcií.

(181) Pokud jde o formální indicie vládní kontroly čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu, Komise všechny tyto banky považovala za „klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu“. Konkrétně v oznámení nazvaném „Prozatímní pravidla týkající se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ se uvádí: „Klíčovými finančními institucemi ve vlastnictví státu uvedenými v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu provádějící vládní politiku, komerční banky, společnosti spravující finanční aktiva, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen „finanční instituce ve vlastnictví státu“), do nichž Státní rada vysílá dozorčí rady.“

(182) Dozorčí rada klíčových finančních institucí ve vlastnictví státu je jmenována v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“. Na základě článků 3 a 5 těchto prozatímních pravidel Komise zjistila, že členové dozorčí rady jsou vysíláni Státní radou a jsou vůči ní odpovědní, což dokládá institucionální kontrolu státu nad obchodními činnostmi spolupracujících bank ve vlastnictví státu. Kromě těchto obecně platných indicií zjistila Komise s ohledem na tři banky ve vlastnictví státu následující skutečnosti:

Banka EXIM

(183) Banka EXIM byla založena a je provozována v souladu s „Oznámením o založení Export-Import Bank of China“ vydaném Státní radou a stanovami banky EXIM. Podle jejích stanov (18) jmenuje vedení banky EXIM přímo stát. Dozorčí rada je jmenována Státní radou v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ (výnos Státní rady č. 282) a dalšími právními a správními předpisy a je odpovědná Státní radě.

(184) Stanovy rovněž uvádějí, že stranický výbor banky EXIM hraje vedoucí a klíčovou politickou úlohu, a má tak zajistit, aby banka EXIM prováděla strategii a hlavní program strany a státu. Vedoucí postavení strany je součástí všech aspektů správy a řízení společnosti.

(185) Stanovy dále uvádějí, že banka EXIM podporuje rozvoj zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce, přeshraniční investice, iniciativu „Jeden pás, jedna stezka“, spolupráci při posilování mezinárodní kapacity a výrobu zařízení. Rozsah její obchodní činnosti zahrnuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úvěry, které byly schváleny a které jsou v souladu s politikami zahraničního obchodu a „vykročení do světa“ (going out), jako jsou vývozní úvěry, dovozní úvěry, nasmlouvané úvěry ve strojírenství, zámořské investiční úvěry, půjčky zahraniční pomoci čínské vlády a vývozní úvěry pro kupující společnosti.

Banka ABC

(186) Jak je uvedeno v článku 137 stanov banky ABC, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 79,62 % akcií pravomoc jmenovat všechny ředitele ve správní radě. Podle článku 204 stanov totéž platí pro dozorčí radu.

(187) Podle stanov banky ABC stanoví správní rada strategii banky, rozhoduje o rozpočtu banky, přijímá investiční rozhodnutí, jmenuje předsedu a tajemníka správní rady banky a vypracovává a sleduje systém řízení rizik banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky ABC.

(188) Komise rovněž zjistila, že finanční instituce ve vlastnictví státu, včetně bank ABC, ICBC a BOC, v roce 2017 své stanovy změnily, přičemž byla posílena úloha Komunistické strany Číny na nejvyšší rozhodovací úrovni těchto bank.

(189) Tyto nové stanovy uvádějí, že: — předsedou správní rady je tatáž osoba jako tajemník výboru strany, — úlohou Komunistické strany Číny je zajistit a dohlížet na provádění politik a pokynů strany a státu, jakož i hrát vedoucí úlohu při jmenování zaměstnanců (včetně vrcholného vedení) a hlídat, aby byly jmenovány jen schválené osoby a — aby správní rada u veškerých důležitých rozhodnutí vyslechla stanoviska stranického výboru.

Banka BOC

(190) Jak je uvedeno v článku 125 stanov, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 64,63 % akcií pravomoc jmenovat jak výkonné, tak nevýkonné ředitele banky, kteří tvoří správní radu.

(191) Podle stanov banky BOC rozhoduje správní rada mimo jiné o strategických zásadách této finanční instituce, obchodních plánech a zásadních investičních plánech, jmenuje nebo odvolává vedoucí pracovníky, jako je předseda a tajemník správní rady, místopředseda a další vedoucí pracovníci. Rada dále rozhoduje o provádění usnesení valné hromady akcionářů a schvaluje politiky správy a řízení banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky BOC.

(192) Nová ustanovení týkající se úlohy Komunistické strany Číny uvedená v 189. bodě odůvodnění se vztahují rovněž na banku BOC: — Důkazy svědčící o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním uvedených institucí.

Banka ICBC

(193) Jak je uvedeno v článku 115 stanov, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 69,31 % akcií pravomoc jmenovat jak výkonné, tak nevýkonné ředitele banky, kteří tvoří správní radu.

(194) Podle stanov banky ICBC rozhoduje správní rada mimo jiné o obchodním plánu, investičním návrhu a rozvojových strategiích banky, jmenuje nebo odvolává vedoucí pracovníky, jako je předseda a tajemník správní rady, místopředseda a další vedoucí pracovníci. Rada dále rozhoduje o provádění usnesení valné hromady akcionářů a stanoví základní systémy řízení. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky ICBC.

(195) Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik, při poskytování úvěrů odvětví elektrických jízdních kol. V této souvislosti byly zohledněny tyto regulační dokumenty: — § 34 zákona ČLR o komerčních bankách (dále jen „bankovní zákon“), — článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů (prováděných Čínskou lidovou bankou), — rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace („rozhodnutí č. 40“), — prováděcí opatření čínské bankovní regulační komise (China Banking Regulatory Commission, dále jen „CBRC“) pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBRC [2017] č. 1), — prováděcí opatření CBRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBRC [2015] č. 4), — správní opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním sektoru (CBRC [2013] č. 3).

(196) Při zkoumání těchto regulačních dokumentů Komise zjistila, že finanční instituce v ČLR působí v obecném právním prostředí, které je usměrňuje tak, aby při přijímání finančních rozhodnutí zajistily soulad s cíli průmyslové politiky čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

(197) Pokud jde o banku EXIM, její veřejný politický mandát je stanoven v oznámení o založení Import Export Bank of China a rovněž v jejích stanovách.

(198) § 34 bankovního zákona, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v Číně, obecně stanoví, že „komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu“. § 4 bankovního zákona sice uvádí, že „komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby“, ze šetření však vyplynulo, že se § 4 bankovního zákona použije s výhradou § 34 téhož zákona, podle něhož veřejnou politiku určuje stát a banky ji provádějí a řídí se pokyny státu.

(199) Článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů mimoto stanoví: „V souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.“

(200) Veřejně přístupné informace dále potvrdily, že výše uvedené předpisy jsou uplatňovány v praxi. Například ve výroční zprávě ICBC za rok 2016 se mimo jiné uvádí, že „banka aktivně prováděla vnitrostátní politiky, dále prosazovala strukturální reformu na straně nabídky […] Banka i nadále podporovala klíčové programy a významné stavební projekty vlády a aktivně se přizpůsobovala vnitrostátním rozvojovým strategiím týkajícím se „čtyř regionů“ (západní regiony, severovýchodní regiony, východní regiony a centrální regiony) a „tří podpůrných pásů“ (iniciativa „Pás a stezka“, koordinovaný rozvoj regionu Peking–Tchien-ťin–Che-pej a rozvoj ekonomické zóny u řeky Jang-c'-ťiang)“ (19).

(201) Komise rovněž zjistila, že čínská bankovní regulační komise