Úřední věstník L 316 , 15/12/2000 S. 0030 - 0041



Rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO ze dne 14. prosince 2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství uhlí a oceli, s ohledem na rozhodnutí Komise č. 2277/96/ESUO ze dne 28. listopadu 1996 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství uhlí a oceli [1], ve znění rozhodnutí Komise č. 1000/1999/ESUO [2], a zejména na článek 9 uvedeného rozhodnutí, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP (1) rozhodnutím Komise č. 1238/2000/ESUO [3] ("prozatímní rozhodnutí") Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, kódu KN ex27040019, který pochází z Čínské lidové republiky ("ČLR"); B. NÁSLEDNÝ POSTUP (2) po zpřístupnění základních skutečností a důvodů, na jejichž základě byla zavedena prozatímní opatření, několik dotčených stran písemně oznámilo svá stanoviska ohledně prozatímního zjištění. V souladu s čl. 6 odst. 5 rozhodnutí č. 2277/96/ESUO ("základní rozhodnutí") byla stranám, které o to požádaly, poskytnuta příležitost ke slyšení; (3) Komise i nadále hledala a ověřovala pravdivost všech informací, které byly považovány za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny dotčené strany spolupracující na šetření byly uvědoměny o základních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě vznikl úmysl doporučit uvalení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim také poskytnuta lhůta, během níž mohly následně po zmíněném zpřístupnění vznést své námitky; (4) ústní a písemné připomínky předložené dotčenými stranami byly projednány a tam, kde to bylo považováno za vhodné, byla prozatímní zjištění v souladu s tím upravena; (5) po přezkoumání prozatímních zjištění na základě informací shromážděných od doby přijetí prozatímního rozhodnutí se dospělo k závěru, že hlavní zjištění stanovená v uvedeném rozhodnutí musí být potvrzena, pokud nejsou pozměněna z důvodů uvedených v tomto rozhodnutí; C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotyčný výrobek (6) dotyčný výrobek byl v prozatímním rozhodnutí definován jako koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm, který spadá pod kód KN ex27040019 a který pochází z ČLR. Tento výrobek, který je běžně znám jako slévárenský koks, je vyráběn v různých jakostních třídách, zejména s různým pevným obsahem uhlíku a o různé velikosti kusů. Bylo zjištěno, že všechny jakostní třídy mají stejné fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné použití jako palivo používané v pecích kuploven pro výrobu litiny, minerální vlny, zinku a olova [4]; (7) slévárenský koks byl odlišen od jiných koksů spadajících pod stejný kód KN na základě velikosti, totiž koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm byl považován za jedinou velikost vhodnou pro použití v pecích kuploven kvůli svému spalnému teplu a pevnosti, která mu dovoluje snášet zatížení, aniž by docházelo k jeho propadnutí. Koks o průměru menším než 80 mm, který je běžně znám jako vysokopecní koks, byl pro tato použití shledán jako nevhodný. Vysokopecní koks se používá ve vysokých pecích pro výrobu oceli a pro další účely, jako je výroba chemikálií a cukru; (8) po zavedení prozatímních opatření některé dotčené strany tvrdily, že, i když velikost 80 mm tvoří jasné kritérium, existovaly případy, kdy byl vysokopecní koks dovážen ve velikostech nad 80 mm až do maximální velikosti 100 mm. V této souvislosti byly předloženy informace dokládající, že celní orgány uplatňovaly prozatímní antidumpingové clo jak na slévárenský koks, tak i na vysokopecní koks v kusech o průměru větším než 80 mm; (9) je třeba poznamenat, že šetřeným výrobkem byl slévárenský koks a ne vysokopecní koks. Dále to, že jelikož vysokopecní koks v kusech o průměru větším než 80 mm má obecně menší pevnost, není určen pro použití v pecích kuploven pro výrobu litiny, minerální vlny nebo pro tavení zinku a olova. Je také třeba poznamenat, že podle informací poskytnutých během šetření dotčenými stranami v případech, kdy byl koks v kusech o průměru větším než 80 mm až do maximální velikosti 100 mm dovážen společně s koksem v kusech o průměru 80 mm nebo menším, byl tento koks určen pro použití ve vysokých pecích a nemohl být zpravidla použit v pecích kuploven; (10) z těchto důvodů je třeba dotyčný výrobek objasnit a definovat, přičemž je třeba vzít v úvahu jednak jeho fyzikální vlastnosti, tj. koks z uhlí v kusech o velikosti 80 mm v místě maximálního průměru, jednak jeho použití, tj. druh používaný v pecích kuploven pro výrobu litiny a minerální vlny a také pro tavení zinku a olova. Je tudíž třeba objasnit, že vysokopecní koks, i když je v kusech o průměru větším než 80 mm až do velikosti 100 mm, který je dovážen společně s kusovým koksem o průměru 80 mm nebo menším, není do tohoto postupu zahrnut; (11) čínští vývozci/výrobci a jeden dovozce ze Společenství tvrdili, že dotyčný výrobek dovážený z ČLR během období šetření ("OŠ") (ve dnech 1. července 1998 až 30. června 1999) byl slévárenský polokoks, který mohl být považován za hotový slévárenský koks teprve po třídění. Dovozce ze Společenství tvrdil, že třídění není pouze oddělení úlomků obchodních velikostí (nad 80 mm) od menších částic (80 mm nebo méně), jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, nýbrž je také fází mechanické stabilizace, jejímž účelem je rozlámat popraskané kusy slévárenského koksu. Jelikož je posledním důležitým krokem ve výrobním řetězci, který výrobku dodává významnou hodnotu, tvrdilo se, že třídění ve Společenství dostačovalo k tomu, aby změnilo původ slévárenského koksu dováženého z ČLR. Údajně k tomuto napomohla i významná úprava nákladů na třídění povolená Komisí v rámci výpočtu cenového podtržení; (12) toto tvrzení nebylo považováno za oprávněné. Mechanické třídění je zpracování, během něhož jsou úlomky koksu oddělovány podle velikostí nebo rozmezí velikostí, aniž by tím však docházelo k pozměňování základních chemických nebo fyzikálních vlastností, které mají svůj původ v koksovatelném uhlí použitém jako surovina a ve výrobní metodě. Slévárenský koks musí být tříděn před konečným průmyslovým použitím za účelem získání požadované velikosti nebo rozsahu velikosti pro pece kuploven. Třídění se obvykle provádí okamžitě po karbonizaci, ale protože slévárenský koks v pecích kuploven trpí během nakládky, přepravy a vykládky určitým přirozeným zhoršováním jakosti, je po námořní přepravě často znovu tříděn. V této souvislosti nelze mít za to, že výsledný slévárenský koks dostane tříděním své osobité vlastnosti a jemu vlastní složení, které neměl před tímto úkonem. Tudíž nelze dojít k závěru, že netříděný slévárenský koks je na hranicích Společenství předvýrobkem; (13) dále bylo zjištěno, že třídění představuje v průměru méně než 4 % dovozní ceny CIF a že úprava povolená v rámci výpočtu cenového podtržení zahrnovala nejen náklady na třídění, ale i všechny prodejní a finanční náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem. Proto nelze činit závěr, že celková částka úpravy povolená v rámci výpočtu cenového podtržení je údajem o hodnotě přidané výrobku po jeho dovezení za účelem stanovení původu zboží. S ohledem na výše uvedené nelze tvrdit, že třídění prováděné ve Společenství udílí dotyčnému výrobku původ ve Společenství; (14) byl tudíž učiněn závěr, že dotyčný výrobek je slévárenský koks pocházející z ČLR, tj. koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a takový, který se používá v pecích kuploven pro výrobu litiny, minerální vlny, zinku a olova. Byl také učiněn závěr, že všechny jakostní třídy slévárenského koksu jsou jedním výrobkem, protože mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a mají stejné použití; 2. Obdobný výrobek (15) jeden spotřebitel tvrdil, že slévárenský koks Společenství se nepodobal dotyčnému výrobku, protože dotyčný výrobek měl nižší jakost. Na podporu tohoto tvrzení tvrdil, že tyto dva výrobky nelze mezi sebou navzájem zaměnit bez podstatných a nákladných úprav technického vybavení, vedoucích k podstatným nákladům. Někteří spotřebitelé také uváděli, že dotyčný výrobek měl nižší jakost a mohl být používán pouze po smíchání s výrobkem vyrobeným ve Společenství, čímž ukazovali, že to nejsou obdobné výrobky; (16) nejprve musí být připomenuto, že jakostní rozdíly nemají žádný vliv na definici podobnosti výrobku, pokud základní fyzikální a chemické vlastnosti zůstávají stejné a dva výrobky jsou zaměnitelné. Tato záležitost byla výslovně řešena v 19. až 21. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí. Také otázka jakosti byla zdrojem zdánlivě protichůdných výroků, hlavně ze strany sléváren. Některé z nich tvrdily, že nemohou používat čínský slévárenský koks kvůli jeho nižší kvalitě, zatímco jiné tvrdily, že čínský slévárenský koks byl kvalitnější než slévárenský koks vyráběný ve Společenství. Tento rozpor prostě ukazuje, že i když v případě slévárenského koksu existují určité všeobecně přijímané chemické a fyzikální vlastnosti, koneční spotřebitelé jsou s to buď zvolit si pro své účely nejvhodnější slévárenský koks, nebo přizpůsobit své vybavení tak, aby vyhovovalo konkrétnímu slévárenskému koksu. To je potvrzováno skutečností, že koneční spotřebitelé přešli od slévárenského koksu vyráběného ve Společenství k slévárenskému koksu vyráběnému v Číně a – v některých případech – zpět na koks vyráběný ve Společenství. Mezi těmito výrobky existuje tedy jasná zaměnitelnost a argument o nutnosti podstatných a nákladných úprav technického vybavení není přesvědčivý a je třeba jej odmítnut. To, že si tyto dva výrobky konkurují, dokazuje také skutečnost, že o tom, který z nich si koupí, se spotřebitelé rozhodují podle jejich ceny. Skutečnost, že jednotliví spotřebitelé nemusí být schopni zaměňovat tyto výrobky, nezbavuje tento závěr platnosti; (17) vzhledem k výše uvedenému se potvrzují závěry v 18. až 23. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí; D. DUMPING 1. Tržně hospodářský status (18) společnost, která požadovala tržně hospodářský status ("THS") ("market economy status", "MES"), namítala proti závěru Komise, že její účetnictví nedodržovalo čl. 2 odst. 7 písm. c) druhou odrážku základního rozhodnutí. Společnost tvrdila, že Komise neprošetřila, zda bylo účetnictví společnosti dostatečně spolehlivé, aby mohlo být použito jako základ pro stanovení individuálního dumpingového rozpětí; (19) jak je nastíněno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, šetření jasně odhalilo, že účetnictví společnosti jasně neodráželo finanční situaci společnosti během OŠ, totiž pokud se jedná o prodejní záznamy. Komise shledala, že účetnictví nebylo vedeno na pravidelném a stálém základě, což znamená, že bylo všeobecně nespolehlivé a nevyhovovalo mezinárodním účetním normám. Protože toto je kritérium, s jehož pomocí lze stanovit, zda dotyčný vývozce provozuje svou činnost v tržně hospodářských podmínkách, Komise musela požadavek tržně hospodářského statutu v souladu se základním rozhodnutím zamítnout. Zmíněná společnost nepředložila žádné další důkazy, které by mohly prokázat, že její účetnictví bylo i přesto v souladu s mezinárodními účetními normami. A proto, pro nedostatek jakýchkoli informací prokazujících, že předběžný závěr komise byl chybný, se předběžná zjištění potvrzují; 2. Individuální režim (20) tatáž společnost tvrdila, že se Komise zmýlila v závěru, že tato společnost nepožívala legální a faktickou nezávislost na státu a že Komise neprokázala existenci rizika obcházení antidumpingových opatření, pokud by jí byl udělen individuální režim. V tomto ohledu dále tvrdila, že společnost sjednávala všechny prodejní smlouvy přímo se zákazníky ve Společenství a že měla nad těmito operacemi plnou kontrolu. Konečně tvrdila, že nezodpovězení dotazníku její mateřskou společností v Hongkongu by bývalo nemuselo být pokládáno za nedostatek; (21) Komise shledala, že vývozní prodej společnosti byl alespoň zčásti kontrolován čínskými orgány kvůli tomu, že společnost nemohla vyvážet dotyčné výrobky pod svým vlastním jménem, nýbrž musela se spoléhat na státní obchodníky, kteří jsou vlastníky vývozního povolení. Šetření navíc odhalilo, že zmíněná společnost nemá plnou svobodu při určování vývozních cen kvůli tomu, že se po ní požadovalo, aby platila státním obchodníkům zprostředkovatelskou odměnu. Skutečnost, že prodejní smlouvy byly sjednávány přímo se zákazníky ve Společenství, nemůže být sama o sobě považována za dostačující k tomu, aby tím byla prokázána nezbytná nezávislost na státních orgánech. Vzhledem k tomu, že zmíněný stát měl alespoň částečnou kontrolu nad vývozním prodejem společnosti, riziko obcházení národního cla bylo jasně přítomno a individuální režim nemohl být zmíněné společnosti udělen; (22) šetření odhalilo, že mateřská společnost v Hongkongu se jasně podílela na uvádění dotyčného výrobku na trh a na usnadnění vývozních operací. Je však třeba poznamenat, že to, zda mateřská společnost předložila samostatnou odpověď na dotazník Komise nebo ne, nemůže změnit závěry v 20. a 21. bodě odůvodnění, totiž to, že vývozce v ČLR nemohl prokázat, že byl dostatečně nezávislý na státu, aby mu vznikl nárok na individuální režim. Prozatímní zjištění v 32. a 34. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí se tudíž potvrzují; 3. Vývozní cena (23) čínští vývozci vznesli námitky proti metodě Komise použité pro výpočet nákladů na zámořské přepravné a pojištění ("náklady CIF"), které se týkají jejich vývozního prodeje, a tvrdili, že pro veškerý vývozní prodej měla být použita stejná částka nákladů CIF, tj. buď náklady CIF ohlášené vyvážejícími výrobci, nebo náklady CIF vypočítané Komisí na základě skutečných ověřených nákladů CIF, které předložil jeden z hlavních dovozců; (24) za účelem stanovení prozatímního dumpingového rozpětí a v případech, kdy byly operace provedeny na základě franko paluby (free-on-bord, "FOB"), Komise vypočítala náklady CIF na základě skutečných ověřených nákladů CIF, které předložil jeden z hlavních dovozců. Avšak v případech, ve kterých byl prodej uskutečněn na základě CIF, byly použity náklady CIF ohlášené dotyčným vývozcem. Komise tento přístup přezkoumala za účelem stanovení konečného dumpingového rozpětí a dále s ohledem na přijaté připomínky. Bylo zjištěno, že náklady CIF ohlášené dotyčným vývozcem v případech, kdy byly prodeje uskutečněny na základě CIF, byly ve skutečnosti nadhodnoceny a nesmí k nim být přihlíženo. Následkem toho, a protože nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že skutečné náklady CIF výše uvedeného dovozce byly nespolehlivé nebo nesprávné, Komise považuje za vhodné uplatnit tyto náklady na všechny ohlášené čínské vývozní operace; 4. Srovnání 4.1 Přepravní náklady (25) jeden čínský vývozce tvrdil, že vzhledem k malé vzdálenosti umístění společnosti od přístavu měly být pro výpočet cen FOB ve Spojených státech amerických ("USA"), které nadále zůstaly analogickou zemí, použity vlastní přepravní náklady tohoto vývozce. Další dva čínští vývozci požadovali, aby byl použit průměr přepravních nákladů třetího vývozce a vnitrostátní přepravní náklady zjištěné v analogické zemi; (26) náklady a ceny v zemích s netržním hospodářstvím jsou narušeny státním vlivem, a proto nejsou funkcí obvyklých tržních signálů. Toto platí také o přepravních nákladech, a to je důvod, proč nebyly použity skutečné přepravní náklady čínského vývozce, nýbrž raději skutečné ověřené přepravní náklady vzniklé výrobcům v analogické zemi. Tvrzení, že pro jednoho čínského výrobce byly tyto náklady ověřeny Komisí v rámci šetření THS, je bezvýznamné, protože v tomto šetření nebyl udělen žádný tržně hospodářský režim. Z tohoto důvodu musel být návrh použít přepravních nákladů vzniklých výše uvedenému vývozci zamítnut; (27) Komise dále šetřila vhodnost srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě FOB. V této souvislosti bylo přihlédnuto ke skutečnosti, že v některých případech byla vzdálenost mezi továrnami a přístavem ve vývozní zemi značná. Za účelem konečného stanovení bylo proto uznáno za vhodné změnit základ srovnání na EXW. Byly provedeny vhodné úpravy vývozní ceny a pro nedostatek jakýchkoli jiných spolehlivých informací týkajících se této záležitosti bylo jako základu pro výpočet úpravy použito nejnižších skutečných vnitrostátních přepravních nákladů zjištěných na domácím trhu USA; 4.2 Výrobní postup (28) čínští vývozci opakovaně vznesli svůj nárok na úpravu kvůli rozdílům ve výrobním postupu. Tvrdili, že byl méně kapitálově náročný než postup použitý v analogické zemi, což je způsobeno použitím technicky složitějších pecí v USA; (29) pokud jde o rozdíly ve výrobním postupu mezi zemí s netržním hospodářstvím a příslušnou analogickou zemí, je stanoviskem Komise povolit úpravu ohledně poměrných výhod. Avšak takovéto úlevy nemohou být poskytovány selektivně pro určité cenové prvky, jež nemusí tvořit celkový reprezentativní obraz; 4.3 Poměrné výhody (30) čínští vývozci opakovaně vznesli svůj nárok na úpravu kvůli přirozeným poměrným výhodám ve srovnání s analogickou zemí, pokud jde o přístup k surovině. V tomto ohledu uvedení vývozci tvrdili, že běžná hodnota analogické země neměla být jako taková použita za účelem jejího srovnání s vývozní cenou z důvodu té skutečnosti, že ČLR má největší uhelné rezervy na světě, což umožňuje výkonnou těžbu a má tudíž vliv na cenu suroviny a v důsledku toho i na cenu slévárenského koksu. Čínští vývozci dále prohlašovali, že čínští výrobci mají narozdíl od USA, kde je uhlí těženo převážně hlubinně, snadný přístup k surovině z důvodu povrchové těžby; (31) Komise dále podrobně šetřila, zda čínští výrobci ve srovnání s výrobci v USA mají přirozené poměrné výhody. V tomto ohledu šetření nejprve odhalilo, že – narozdíl od toho, co bylo tvrzeno – největší uhelné zásoby na světě mají USA. Mimo to bylo zjištěno, že USA rozsáhle využívají povrchovou těžbu a že objem tamní povrchové těžby je pravděpodobně roven objemu povrchové těžby v ČLR. Šetření navíc ukázalo, že v ČLR je prováděna i hlubinná těžba. Závěrem tedy bylo stanoveno, že USA a ČLR mají podobný přístup k surovině a že obě země mají stejné poměrné výhody. V důsledku toho nebyla úprava oprávněná. V tomto ohledu Komise potvrzuje prozatímní zjištění stanovená v 51. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí a znovu potvrzuje, že podle základního rozhodnutí je volba USA coby analogické země v rámci tohoto postupu tou nejvhodnější a nejrozumnější volbou; 4.4 Provizní poplatek (32) jeden čínský vývozce tvrdil, že zaplacený provizní poplatek neměl být odečten od vývozní ceny. Tento nárok byl přijat a vývozní ceny byly v souladu s tím upraveny; 5. Dumpingové rozpětí (33) jak bylo oznámeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, byla dále šetřena úroveň spolupráce čínských výrobců/vývozců a bylo zjištěno, že během OŠ představovala 57, 8 % celkového objemu slévárenského koksu vyvezeného do Společenství. Je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že vlastní údaje Eurostatu o dovozu slévárenského koksu nebyly dostupné, jako základ pro výpočet úrovně spolupráce byl přijat objem dovezeného slévárenského koksu ohlášený a ověřený spolupracujícími dovozci; (34) při výpočtu jednotného národního dumpingové rozpětí musela Komise v důsledku toho vzít v úvahu vysokou úroveň nespolupráce, aby tak předešla odměnění nespolupracujících stran. V tomto ohledu bylo dumpingové rozpětí, které odpovídalo nejvyššímu rozpětí stanovenému pro reprezentativní operaci uskutečněnou jednou spolupracující společností v ČLR, přisouzeno nespolupracujícím výrobcům/vývozcům. Následně bylo vypočítáno jednotné národní dumpingové rozpětí jako vážený průměr rozpětí stanovené pro spolupracující výrobce/vývozce a rozpětí stanovené pro nespolupracující výrobce/vývozce; (35) konečné jednotné národní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento vývozní ceny CIF franko hranice Společenství přesáhlo 60 %; E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ (36) jelikož žádná z dotčených stran nevznesla žádné námitky ohledně prozatímní definice výrobního odvětví Společenství, závěry v 60. až 65. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí se potvrzují; F. ÚJMY 1. Předběžná poznámka (37) zkoumání trendů relevantních pro vymezení újmy pokrývalo období od 1. ledna 1995 do konce OŠ; (38) jedna dotčená strana tvrdila, že zvolení roku 1995 coby počátečního roku pro sběr údajů narušilo analýzu újmy. Prohlašovala, že tento rok byl pro výrobní odvětví Společenství díky velmi vysoké poptávce výjimečně dobrý, zatímco použití roku 1994 coby počátečního bodu by bývalo prokázalo, že situace ve výrobním odvětví Společenství byla v OŠ na stejné úrovni jako v roce 1994, a proto výrobní odvětví neutrpělo žádné újmy; (39) je třeba poznamenat, že účelem šetření újmy je vyhodnotit účinek dumpingových dovozů na ekonomickou situaci výrobního odvětví Společenství během OŠ. Aby bylo možné provést takovouto analýzu, jsou stanoveny trendy pro řadu ukazatelů na základě informací, které se týkají řady let, jež předcházela OŠ. Účelem této analýzy není provést srovnání počátečního a konečného bodu daného období, nýbrž vyhodnotit spíše vývoj během celého uvažovaného období, aby tak bylo stanoveno, zda lze zmíněnou situaci v průběhu OŠ pokládat za výrobní odvětví Společenství poškozující. V tomto ohledu – vzhledem k situaci výrobního odvětví Společenství během OŠ – by se bývalo dospělo ke zjištěním, že výrobní odvětví Společenství utrpělo během OŠ újmy i bez ohledu na to, zda byl jako počáteční bod zvolen rok 1994 nebo 1995; 2. Zřejmá spotřeba Společenství (40) protože nebyly přijaty žádné námitky vůči zřejmé spotřebě na trhu Společenství, potvrzují se závěry uvedené v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí; 3. Dovoz pocházející z ČLR 3.1 Objem dotyčného dovozu; podíl na trhu, podíl výroby a vývoje cen dotyčného dovozu (41) pro nedostatek nových námitek ohledně objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu se potvrzují skutečnosti a zjištění stanovené v 68. až 72. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí; 3.2 Cenové podtržení (42) jedna dotčená strana tvrdila, že za účelem provedení výpočtu cenového podtržení na spravedlivém základě měly být ceny účtované výrobním odvětvím Společenství porovnány s prodejními cenami dovozce, přizpůsobenými nižší výhřevnosti zapříčiněné menším obsahem pevného uhlíku a investicím, jichž je v souvislosti s použitím čínského slévárenského koksu zapotřebí; (43) je třeba poznamenat, že k rozdílu ve výhřevnosti již bylo řádně přihlédnuto při výpočtu cenového podtržení (viz 74. bod odůvodnění prozatímního rozhodnutí). Mimo to informace poskytnuté dotčenými stranami ukazují, že k tomu, aby bylo možno používat dotyčný výrobek nebo výrobek vyráběný ve Společenství, není zapotřebí žádného jednoúčelového vybavení. Jak dotyčný výrobek, tak i slévárenský koks ze Společenství mohou být používány v libovolné peci kuploven, i když pec kuploven musí být seřízena pro různé jakostní třídy použitého slévárenského koksu bez ohledu na jeho původ. Tento nárok tudíž není oprávněný; (44) bylo tvrzeno, že úprava čínských cen z důvodu nižšího obsahu pevného uhlíku dostatečně neodrážela rozdíly ve fyzikálních vlastnostech mezi dotyčným výrobkem a slévárenským koksem ze Společenství. Bylo proto navrženo, aby tržní hodnota tohoto rozdílu byla založena na pokutách, jež stanoví smlouvy za překročení dohodnuté nejvyšší možné úrovně pro každý z těchto výrobků; (45) informace předložené dotčenými stranami ukazují, že prodej slévárenského koksu je všeobecně založen na smlouvách, v nichž si obě strany vyhrazují nejnižší možnou/nejvyšší možnou úroveň pro obsah popela, vlhkosti a prchavých látek, stanovují pokuty, které budou použity při překročení těchto limitů, a smlouvají si ceny. Proto je běžné, že stejná cena je vyplacena za slévárenský koks různých jakostních tříd za předpokladu, že sjednané limity nejsou překročeny. Navíc vývozní ceny ohlášené čínskými vývozními výrobci pro jejich vývozní operace, které byly použity při výpočtu cenového podtržení, představují ceny před použitím jakékoli smluvní pokuty. S ohledem na výše uvedené se považuje za nevhodné hodnotit rozdíl v obsahu popela, vlhkosti a/nebo prchavých látek mezi dotyčným výrobkem a slévárenským koksem ze Společenství podle smluvních pokut; (46) jedna dotčená strana tvrdila, že je třeba za účelem srovnání dotyčného výrobku a slévárenského koksu ze Společenství na stejné úrovni obchodu provést úpravu čínských dovozních cen, aby zahrnovaly nejenom prodejní a finanční náklady vzniklé samostatným dovozcům, ale i jejich ziskové rozpětí; (47) tato žádost je považována za oprávněnou pro účel srovnání obou výrobků na stejné úrovni obchodu. Proto úprava provedená v prozatímní fázi pro prodejní a finanční náklady vzniklé dovozcům ve Společenství musí také zahrnovat ziskové rozpětí dosažené samostatnými dovozci při jejich prodeji dotyčného výrobku. Tato úprava byla provedena na základě váženého průměru ziskovosti, ohlášené samostatnými dovozci během OŠ ve výši 7,2 %; (48) na základě výše uvedeného se dospívá k závěru, že během OŠ byl čínský slévárenský koks prodáván ve Společenství za ceny, které ceny výrobního odvětví Společenství podtrhovaly – vyjádřeno procentem z cen výrobního odvětví Společenství – o 25,7 %; 4. Situace výrobního odvětví Společenství (49) pro nedostatek připomínek se potvrzují prozatímní zjištění ohledně zásob, objemu tržeb a podílu na trhu (růstu), investic, zaměstnanosti a produktivity; 4.1 Výroba, kapacita a využití kapacity (50) jeden spotřebitel tvrdil, že k poklesu výroby a využití kapacity zjištěnému v prozatímním rozhodnutí nedošlo kvůli zvýšení objemu dovozu dotyčného výrobku, nýbrž kvůli technickým činitelům. Toto tvrzení dokládal poukazem na to, že množství vyrobeného slévárenského koksu závisí na použité době koksování: při delší době koksování se vyrobí více slévárenského koksu, avšak úměrně k tomu se sníží využití kapacity pro slévárenský koks. Také tvrdil, že – jelikož při výrobě slévárenského koksu vzniká kolem 10 % odpadu ("koksový hrášek") a nejméně 10-15 % koksu v kusech o průměru menším než 80 mm – pro jmenovitou kapacitu 100 % může být objem skutečné výroby výrobního odvětví Společenství pouze 75 %. Závěrem tvrdil, že pokud nebude strojní zařízení neustále zdokonalováno, bude skutečná kapacita výrobního odvětví Společenství klesat o 1,3-1,5 % ročně; (51) Pokud jde o hodnocení výrobní kapacity, bylo shledáno, že velikost slévárenského koksu závisí nejen na době koksování (čím delší doba koksování, tím vyšší výtěžnost slévárenského koksu), ale i na směsi (výrobcova zvláštní směs koksovatelných uhlí a přísad proti drobení) a na teplotě pece (vyšší teplota umožňuje kratší čas koksování), které jsou použity při výrobě. Navíc bylo hodnocení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství založeno na jednotném vzorci, který bere v úvahu nejvyšší možný přísun koksovatelného uhlí na jednu pec, dny provozuschopnosti za rok (365), počet naražení (vykládek pecí) za den, výtěžek prchavých látek koksovatelného uhlí přeměněných během karbonizace na koksárenský plyn a také velikost výtěžku. Pokud jde o neustálé zdokonalování strojního zařízení, je důvodem každoročních investic uskutečňovaných výrobním odvětvím Společenství, jak je vysvětleno v 91. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí. S ohledem na výše uvedené je třeba odmítnut tvrzení, že pokles výroby a využití kapacity je nezávislý na účinku dumpingových dovozů, a závěry uvedené v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí se potvrzují. 4.2 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující prodejní ceny včetně mezd (52) pokud jde o vývoj váženého průměru cen za jednotku a váženého průměru nákladů na jednotku, lze rozpoznat dvě fáze, jednu v letech 1995 až 1997 a druhou mezi rokem 1997 a OŠ. V první fázi ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly o 6 %, což se shodovalo se zvýšením cen surovin. Ve druhé fázi ceny výrobního odvětví Společenství poklesly více než ceny surovin, zatímco jeho náklady na jednotku vzrostly v důsledku snížení využití kapacity. Za těchto okolností bylo zabráněno růstu cen výrobního odvětví Společenství na úroveň dostačující k tomu, aby pokryly náklady mezi rokem 1997 a OŠ; (53) pokud jde o výrobní náklady, byly rozpoznány dvě fáze. V letech 1995 až 1997 mohly být navzdory růstu nákladů (zejména na suroviny) tyto výrobní náklady přeneseny na prodejní ceny, a proto výrobní odvětví Společenství zůstalo ziskové. Avšak mezi rokem 1997 a OŠ došlo k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Společenství, a proto pevné náklady, které v takovémto výrobním odvětví tvoří veškeré náklady s výjimkou surovin, musely být rozděleny na klesající výrobu, což mělo za následek růst nákladů na jednotku. Navíc poklesl objem tržeb a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. Spojený účinek růstu nákladů a poklesu objemu tržeb (-8 %) a cen (-7 %) měl za následek, že výrobní odvětví Společenství oznámilo ztráty ve výši -5,5 % v OŠ; (54) pokud jde zejména o náklady na pracovní síly, navzdory poklesu v absolutních hodnotách mezi rokem 1997 a OŠ náklady na jednotku pracovní síly v důsledku snížení počtu vytvořených jednotek vzrostly; 4.3 Ziskovost, hotovostní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál (55) je třeba poznamenat, že zjištění v 89. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí o ziskovosti výrobního odvětví Společenství byla přezkoumány tak, aby braly v úvahu výpočtovou chybu, k níž došlo v prozatímní etapě. Také ziskovost výrobního odvětví Společenství prošla dvěmi výše uvedenými fázemi: v letech 1995 až 1997 ziskovost byla stále kladná (9,4 % v roce 1995, 14,1 % v roce 1996 a 8,1 % v roce 1997), zatímco v roce 1998 ziskovost poklesla na 1,3 % a poté zaznamenala ztráty ve výši -5,5 % v OŠ; (56) pokud jde o hotovostní tok, vyvíjel se z indexu 100 v roce 1995 na 141 v roce 1996, 96 v roce 1997, 33 v roce 1998 a -16 v OŠ. Tento vývoj ukazuje, že se situace výrobního odvětví Společenství ohledně hotovostního toku prudce zhoršila mezi rokem 1997 a OŠ; (57) pokud jde o návratnost investic a schopnost získat kapitál, v letech 1995 až 1997 dostačoval zisk před zdaněním, který výrobní odvětví Společenství vytvořilo, k pokrytí investic do nových aktiv. Avšak v roce 1998 a v OŠ vytvořené zisky už pokrýt investice do nových aktiv nemohly; 4.4 Výše skutečného dumpingového rozpětí (58) pokud jde o dopad výše skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze při daném objemu dovozu a dovozních cenách z ČLR považovat tento dopad za zanedbatelný; 5. Závěr týkající se újmy (59) na základě skutečností a důvodů uvedených v 50. až 58. bodě odůvodnění je možné dospět k jasnému závěru, že výrobní odvětví Společenství v OŠ utrpělo újmy. Výrobní odvětví Společenství zaznamenalo ztráty zejména v důsledku poklesu objemu tržeb a prodejních cen společně s růstem nákladů na jednotku plynoucích z poklesu využití kapacity. Prozatímní zjištění v 98. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí týkajících se hmotných škod, které utrpělo výrobní odvětví Společenství, se proto potvrzují; G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST (60) v prozatímním rozhodnutí byl učiněn závěr, že existují silné důkazy o příčinné spojení mezi čínským dumpingovým dovozem a zjištěnými hmotnými škodami. Bylo zjištěno, že zatímco spotřeba zůstala stálá, objem čínského dovozu se během uvažovaného období vzrostl o 63 % a jejich podíl na trhu vzrostl ze 17,3 % v roce 1995 na 27,9 % v OŠ. Růst podílu čínského dovozu na trhu odpovídal stejnému poklesu podílu výrobního odvětví Společenství na trhu. Navíc ceny čínského dovozu v OŠ výrazně podtrhovaly ceny výrobního odvětví Společenství (25,7 %). Růst čínského dovozu se shodoval s poklesem objemu tržeb a poklesem využití kapacity výrobního odvětví Společenství, což přispělo k růstu nákladů na jednotku a vedlo k významným ztrátám v OŠ (-5,5 %); (61) několik dotčených stran tvrdilo, že vývoj cen a nákladů výrobního odvětví Společenství nebyl ovlivněn čínským dovozem, nýbrž že ceny a náklady byly utvářeny cenami hlavní suroviny, koksovatelného uhlí. Zejména jeden spotřebitel tvrdil, že cena koksovatelného uhlí dováženého z USA během daného období významně vzrostla, v podstatě v důsledku zhodnocení amerického dolaru, které nemohlo být vyrovnáno snížením přepravních nákladů. Nebyly však poskytnuty žádné podpůrné doklady; (62) pokud jde o ceny koksovatelného uhlí, jak je uvedeno v 119. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, ceny suroviny vzrostly v letech 1995 až 1997 a poté poklesly mezi rokem 1997 a OŠ. Ačkoli ECU/EUR během uvažovaného období vůči americkému dolaru devalvovala, bylo zjištěno, že ceny FOB koksovatelného uhlí z USA i přepravní náklady přes Atlantik poklesly, což vyrovnalo účinky zhodnocení amerického dolaru od roku 1997; (63) navíc prodejní ceny slévárenského koksu vyrobeného ve Společenství mezi rokem 1997 a OŠ poklesly o více, než činil pokles ceny surovin za jednotku. Na tomto základě se potvrzuje závěr uvedený ve 120. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství klesaly rychleji, než ceny suroviny; (64) jeden vývozní výrobce také tvrdil, že čínský dovoz nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmy, protože ziskovost výrobního odvětví Společenství během let 1995 a 1996 vzrostla, zatímco čínské dovozní ceny byly během téhož období na jejich nejnižší úrovni; (65) v této souvislosti je třeba nejprve poznamenat, že musí být stanoveno příčinné spojení mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Společenství během OŠ. Navíc bylo zjištěno, že vývoj čínských dovozních cen v letech 1995 až 1997 byl spojen se zdokonalenou stálostí jakosti dotyčného výrobku. Konečně bylo zjištěno, že čínské ceny během OŠ poklesly a významně podtrhovaly ceny výrobního odvětví Společenství, což mělo za následek významné zvýšení čínského dovozu během OŠ; (66) závěrem a za předpokladu, že nebyly zjištěny žádné další možné činitele újmy, ani nebyly předloženy žádné další argumenty ohledně příčinného spojení mezi dumpingovým dovozem pocházejícím z ČLR a hmotnými škodami, se prozatímní zjištění o příčinné souvislosti újmy uvedená v 99. až 127. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí potvrzují; H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ 1. Předběžné poznámky (67) je vhodné na základě 128. až 184. bodu odůvodnění prozatímního rozhodnutí připomenout, že bylo provedeno vyhodnocení všech různých zájmů včetně zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a průmyslových spotřebitelů. Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proč nezavést pro dumpingový dovoz pocházející z ČLR antidumpingová opatření; 2. Účinek opatření na výrobní odvětví Společenství (68) protože žádná strana nepředložila žádné nové skutečnosti nebo argumenty týkající se účinku antidumpingových opatření na výrobní odvětví Společenství, potvrzují se zjištění v 135. až 145. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí; 3. Účinek opatření na dovozce/obchodníky (69) jeden dovozce tvrdil, že zájmy dovozců/obchodníků nebyly řádně vyhodnoceny. Zejména tvrdil, že ačkoli dotyčný výrobek představoval jen malou část z celkových činností dovozců/obchodníků, měl významný kladný účinek na jejich celkové náklady a obrat z důvodu úspor z rozsahu dovozu větších množství různých druhů uhelných výrobků včetně slévárenského koksu. Také tvrdil, že neexistují žádné jiné vhodné nákupní zdroje, které by nahradily čínský slévárenský koks; (70) nejprve je třeba poznamenat, že všechny úspory z rozsahu, které lze přisoudit dovozům dotyčného výrobku, jsou výsledkem dumpingových praktik čínských vývozních výrobců. Navíc jen malé procento z celkového obchodu s uhlím, kterého se dotýká zavedení antidumpingových opatření na slévárenský koks (méně než 2,5 % z celkového obratu), popírá možnost, že by významné úspory z rozsahu mohly být vážně ohroženy; (71) pokud jde o případné jiné nákupní zdroje, je třeba připomenout, že účelem zavedení antidumpingových opatření není zabránit dovozu dotyčného výrobku do Společenství, nýbrž odstranit účinky škodlivého dumpingu, které narušují obchod, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Navíc je nepravděpodobné, že by s ohledem na investice uskutečněné v ČLR a na kvalitu dotyčného výrobku dovozci/obchodníci přerušili dovoz z ČLR. Konečně, dovozci/obchodníci obchodují také se slévárenským koksem vyrobeným průmyslem Společenství; (72) proto se potvrzují závěry ve 146. až 151. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, které se týkají pravděpodobného účinku antidumpingových opatření na dovozce/obchodníky; 4. Účinek opatření na spotřebitele 4.1 Předběžné poznámky (73) v prozatímní etapě šetření byly prozkoumány pravděpodobné účinky zavedení/nezavedení antidumpingových opatření na základě doložených informací, jež předložili spolupracující spotřebitelé včetně hlavního výrobce minerální vlny a řady sléváren; (74) někteří spotřebitelé tvrdili, že údaje použité pro zkoumání účinku antidumpingových cel na slévárny nebyly reprezentativní. Další zkoumání účinků zavedení opatření pro spotřebitele bylo provedeno na základě dodatečných informací získaných od těchto spotřebitelů: Výrobci minerální vlny - Partek Paroc Oy, Helsinki, Finská republika, Slévárny - CFFC-Pamco Industries SA, Paříž, Francie, - Chamberlin & Hill plc, Walsall, Spojené království, - Cradley Castings Ltd, Cradley, Spojené království, - Darcast Components Ltd, Smethwick, Spojené království, - Eisengießerei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Německo, - FASS SA, Sancerre, Francie, - Fonderia de Montorso Spa, Vicenza, Itálie, - Fonderies franco-belges SA, Merville, Francie, - Fucoli SA, Coimbra, Portugalsko, - Godin SA, Guise, Francie, - Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Rakousko, - Jones and Champbell Ltd, Larbert, Spojené království, - Piret SA, Gilly, Belgie, - Römheld &Moelle GmbH, Mainz, Německo, - Sachs Gießerei GmbH, Kitzingen, Německo, - Tiroler Röhren- und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Rakousko, - V. Luzuriaga-Tafalla SA, Tafalla, Španělsko, Tavírna olova - Tudor SA, Madrid, Španělsko; 4.2 Výrobci minerální vlny (75) konečné závěry týkající se účinku antidumpingových opatření na výrobce minerální vlny jsou založeny na informacích poskytnutých společností Rockwool International A/S, Kodaň, Dánsko, jménem čtyř dceřinných společností uvedených ve 132. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, a Partek Paroc Oy, Helsinki, Finsko; (76) bylo zjištěno, že slévárenský koks představuje 2,8 % z celkových výrobních nákladů výrobců minerální vlny. Bylo zjištěno, že jejich ziskovost vzrostla ze 6,5 % v roce 1997 na 7,9 % v roce 1998; (77) bylo tvrzeno, že narozdíl od prozatímních zjištění výrobní odvětví Společenství pravděpodobně zvýší své ceny o celou částku uvaleného antidumpingového cla; (78) informace poskytnuté dotčenými stranami ukazují, že ceny výrobců ve Společenství zůstaly převážně na stejné úrovni jako v OŠ, protože vyjednávání o cenách se obvykle vedou každoročně na konci roku. V rámci vyjednávání na rok 2001 se právě diskutuje o růstu cen. Zodpovědnost za tento růst cen lze částečně připsat zavedení antidumpingových opatření, ale také růstu nákladů výrobního odvětví Společenství. Očekávané výhody ze zavedení antidumpingových opatření pro výrobní odvětví Společenství bude mít pravděpodobně podobu rostoucí výroby a prodeje, které budou mít za následek snížení nákladů na jednotku, což umožní výrobnímu odvětví Společenství znovu dosáhnout ziskovosti; (79) v každém případě, a to i za předpokladu, že výrobní odvětví Společenství zvýší své ceny o celou částku cla, bude nejvyšší možný hypotetický růst nákladů výrobců minerální vlny okolo 1 %. Pokud k tomuto dojde a za předpokladu, že všechny ostatní nákladové položky zůstanou stejné, růst nákladů výrobců minerální vlny v důsledku zavedení antidumpingových opatření, jak jsou popsána výše, bude vyžadovat –při zachování stejné úrovně ziskovosti nejvyšší možný růst cen o méně než 1 %; (80) bylo opakovaně zdůrazněno, že výrobci minerální vlny budou v případě zavedení antidumpingových opatření nuceni přemístit svá výrobní zařízení, aby se vyhnuli snížení ziskovosti, jelikož výsledný nárůst nákladů nemůže být přenesen na konečné zákazníky; (81) je třeba poznamenat, že pro trh s minerální vlnou je zásadní, aby výrobci sídlili blízko svých průmyslových zákazníků a byli pružní ve výrobě, a tak mohli uspokojovat potřebnou poptávku a služby. Vzhledem k uvedeným zjištěním o pravděpodobných účincích antidumpingových opatření a o povaze trhu s minerální vlnou v 79. bodě odůvodnění se považuje za nepravděpodobné, že by takovýto cenový růst slévárenského koksu měl za následek přemístění výroby mimo Společenství; (82) s ohledem na výše uvedené se potvrzují závěry v 153. až 166. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, že zavedení antidumpingových opatření na čínský slévárenský koks nebude mít pravděpodobně významný vliv na ekonomickou situaci výrobců minerální vlny; 4.3 Slévárny (83) ve 175. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí Komise uvedla, že se bude dále zabývat ziskovostí sléváren v konečné etapě na základě dodatečných informací předložených dotčenými stranami po zpřístupnění prozatímních zjištění; (84) závěry stanovené níže v 88. a 89. bodě odůvodnění jsou založeny na veškerých doložených údajích, které poskytlo 22 sléváren různých velikostí, ohledně obratu, počtu zaměstnanců a ziskovosti. Jsou umístěny v osmi členských státech (Spojené království, Belgie, Rakousko, Portugalsko, Německo, Francie, Itálie a Španělsko) a vyrábí celou řadu odlitků pro hlavní odvětví konečného použití, jako je automobilový průmysl (například bloky motorů a posilovače řízení), strojírenství (například čerpadla a ventilátory) jakož i stavebnictví (například vodovodní potrubí a drenáže). S ohledem na výše uvedené jsou údaje poskytnuté těmito společnostmi považovány pro situaci sléváren za dostatečně reprezentativní; (85) Výbor sdružení evropských sléváren (CAEF) (Committee of Associations of European Foundries) tvrdil, že zájmy sléváren nebyly v prozatímní etapě řádně vyhodnoceny. Zejména tvrdil, že slévárny, které v prozatímní etapě spolupracovaly a jejichž údaje byly pro tuto analýzu uchovány, vyrábějí hlavně výrobky s vysokou přidanou hodnotou, které vytváří zisková rozpětí vysoce nad průměrem tohoto výrobního odvětví, a tudíž nebyly pro situaci daného výrobního odvětví reprezentativní. CAEF podkládal toto tvrzení tím, že předložil informace o ziskovosti některých jednotlivých sléváren a odhady poskytnuté národními sdruženími sléváren, přičemž tvrdil, že by pro stanovení účinku antidumpingových opatření na celé odvětví sléváren mělo být použito těchto informací a že údajům předloženým jednotlivými společnostmi by neměla být věnována pozornost; (86) v tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje předložené národními sdruženími sléváren jsou založeny na odhadech a/nebo se týkají i sléváren, které nepoužívají slévárenský koks. Navíc údaje použité pro analýzu účinku antidumpingových opatření na slévárny pocházejí od různě velkých sléváren v několika členských státech, které vyrábějí odlitky pro různá konečná použití. Mimo to údaje poskytnuté těmito společnostmi byly řádně podloženy, totiž účty, jež prošly auditem. S ohledem na výše uvedené se nezdá vhodné nepřihlížet k údajům poskytnutým spolupracujícími slévárnami a použít namísto nich informace předložené národními sdruženími sléváren; (87) CAEF opětovně zdůraznil svůj argument, že zavedení antidumpingových opatření povede k růstu nákladů sléváren. Takovýto růst nákladů, které slévárny nemohou přenést na své zákazníky, se promítne do snižujících se zisků, které budou muset být vyrovnávány snížením počtu pracovních sil, jež bude významnější než snížení v případě výrobního odvětví slévárenského koksu ve Společenství. Také zdůrazňoval, že jakýkoli růst ceny slévárenského koksu nepříznivě ovlivní konkurenceschopnost sléváren; (88) protože bylo zjištěno, že slévárenský koks představuje 1,8 % celkových výrobních nákladů sléváren, uvalení antidumpingového cla může vést k nejvyššímu hypotetickému růstu nákladů o méně než 0,8 %. K tomuto výpočtu se dospělo i za předpokladu, že dovozci plně přenesou clo na své zákazníky a že výrobní odvětví Společenství zvýší své ceny o celou částku cla; (89) následně je nepravděpodobné, že by odhadované zvýšení výrobních nákladů sléváren ohrozilo jejich ziskovost. Za účelem vyhodnocení takového vlivu nákladů je třeba uvést, že průměrná cena odlitků v letech 1997 až 1998 vzrostla o 4 %. Jelikož výrobní náklady sléváren zůstaly stálé, jejich vážený průměr ziskovosti se zvýšil ze 4,4 % v roce 1997 na 7,4 % v roce 1998. Navíc je třeba mít na paměti, že slévárny musí čelit výkyvům jejich hlavních nákladových položek, jako jsou ceny železného šrotu, totiž hlavní suroviny používané pro výrobu litiny, jakož i výkyvům směnných kurzů. V důsledku toho je pravděpodobné, že záporný účinek opatření na výrobní náklady, ziskovost, konkurenceschopnost nebo zaměstnanost sléváren bude velmi omezený; (90) tato další analýza potvrdila, že závěry vyvozené Komisí ve 176. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí, že účinek antidumpingového opatření pravděpodobně významně neovlivní hospodářskou situaci sléváren ve Společenství, se tímto potvrzují; 4.4 Tavírny zinku nebo olova (91) byla obdržena jedna odpověď od společnosti používající slévárenský koks při výrobě olova a olověných slitin pro vlastní potřebu, které používala ve svém závodě na výrobu baterií. Protože tento výrobce taví olovo pro svou vlastní potřebu, nebyly pro činnosti související s tavením olova k dispozici ukazatele, jako jsou náklady, ceny a ziskovost. Údaje poskytnuté touto společností tudíž nemohly být pro účely hodnocení účinku zavedení antidumpingového opatření vzaty v úvahu; 5. Jiné argumenty týkající se zájmu Společenství (92) spotřebitelé tvrdili, že jelikož výrobní odvětví Společenství není s to zásobovat celý trh Společenství, jakákoli změna v současné skladbě dodávek by mohla mít za následek všeobecný nedostatek dodávek. Bylo tvrzeno, že zavedení prozatímních antidumpingových opatření již vedlo k nedostatku dodávek na trhu Společenství a k růstu cen, který nepříznivě ovlivnil postavení spotřebitelů ve Společenství; (93) především je třeba připomenout, že je pravděpodobné, že bez antidumpingových opatření by se situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala, což by vedlo k střednědobému/dlouhodobému uzavírání společností, jak je uvedeno ve 177. až 180. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí. K tomuto závěru se dospělo obzvláště vzhledem ke ztrátě podílu na trhu a zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období. Tato situace by vyústila v omezení nákupních zdrojů, což by mohlo vést k nedostatku dodávek a také ke snížení účinné hospodářské soutěže na trhu Společenství; (94) za druhé je nepravděpodobné, že dovozy z ČLR zmizí z trhu Společenství v důsledku zavedení antidumpingových opatření. K tomuto závěru se došlo obzvláště vzhledem k investicím uskutečněným dovozci/obchodníky Společenství, k již zavedeným dodávkovým cestám z ČLR, kvalitě dotyčného výrobku a ke skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství není schopno zásobovat celý trh Společenství; (95) mimo to informace dostupné Komisi naznačují, že k určitému nedostatku čínského slévárenského koksu došlo po zahájení antidumpingového postupu a před zavedením prozatímních opatření z důvodů nesouvisejících s antidumpingovým postupem. Podle této informace byly omezené dodávky čínského slévárenského koksu ve skutečnosti způsobeny nedostatkem železničních vozů pro přepravu slévárenského koksu z vnitrozemí Číny do přístavů a nedostatkem koksovatelného uhlí v ČLR, což obratem vedlo k určitému růstu cen. Omezená výroba nebo dokonce zánik výrobního odvětví Společenství by za takovýchto okolností prohloubil závislost trhu Společenství na čínském slévárenském koksu; 6. Závěr týkající se zájmu Společenství (96) po pečlivém prošetření všech předložených argumentů se dochází k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proč v tomto případě nezavést antidumpingová opatření. Potvrzují se tudíž závěry uvedené ve 128. až 184. bodě odůvodnění prozatímního rozhodnutí; I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ (97) vzhledem k závěrům dosaženým ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství, se má za to, že, aby se zabránilo vzniku dalších újmy výrobního odvětví Společenství zapříčiněných dumpingovým dovozem pocházejícím z ČLR, musí být přijata konečná antidumpingová opatření; 1. Úroveň odstranění újmy (98) v prozatímním rozhodnutí a za účelem stanovení úrovně cla bylo vzato v úvahu zjištěné dumpingové rozpětí a clo nezbytné k odstranění újmy způsobených dumpingovým dovozem. Bylo tudíž prozatímně stanoveno, že odstranění takovýchto újmy vyžaduje, aby ceny čínských dovozů byly zvýšeny na úroveň, která nebude způsobovat újmy. Tato cena nepůsobící újmy byla založena na srovnání cen dumpingového dovozu s cenou výrobního odvětví Společenství, která nepůsobí újmy. Tato cena výrobního odvětví Společenství byla vypočtena tak, že k průměrným prodejním cenám výrobního odvětví Společenství byly přičteny ziskový schodek během OŠ a přiměřené ziskové rozpětí. Ziskové rozpětí 9,6 % z prodeje před zdaněním se jevilo být přiměřené vzhledem k tomu, jakou částku mohlo výrobní odvětví Společenství přiměřeně očekávat, že získá v nepřítomnosti dumpingu; (99) některé dotčené strany zpochybňovaly přiměřenost použitého ziskového rozpětí i jeho oprávněnost. Tvrdily, že ziskové rozpětí dosažené průmyslem Společenství v roce 1996 bylo výjimečné a že přiměřenější ziskové rozpětí by bylo rozpětí z let 1995 nebo 1997; (100) stanovení úrovně odstranění újmy bylo z hlediska přezkoumaných zjištění o ziskovosti přešetřeno. Bylo zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 10,5 % z prodeje by představovalo ziskovost, kterou by výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout v nepřítomnosti dumpingového dovozu. To byl vážený průměr ziskového rozpětí dosaženého průmyslem Společenství v letech 1995 až 1997 před vzrůstajícím pronikáním čínského dovozu na trh; (101) čínské dovozní ceny upravené pro výpočet cenového podtržení byly pro OŠ srovnány s váženým průměrem cen výrobního odvětví Společenství, které nezpůsobují újmy. Rozdíl byl poté vyjádřen jako procento celkové dovozní hodnoty CIF. Pro účely výpočtu národního rozpětí újmy byla vzata v úvahu nízká míra spolupráce a bylo postupováno podle stejné metody, která je popsána v 34. bodě odůvodnění. Konečné národní rozpětí újmy činilo 43,6 %; 2. Forma a úroveň konečného opatření (102) jelikož rozpětí újmy je nižší než dumpingové rozpětí, konečné clo musí být stanoveno na úrovni zjištěného rozpětí újmy ve výši 43,6 %; (103) aby byla zajištěna účinnost zmíněných opatření a aby se předešlo jakémukoli vstřebání antidumpingového opatření snížením vývozních cen, bylo shledáno, že clo musí být uvaleno ve formě určité částky za tunu. Tato částka je výsledkem uplatnění rozpětí újmy na vývozní ceny použité při výpočtu úrovně odstranění újmy během OŠ. Proto clo činí 32,6 EUR za tunu; (104) následně po zavedení prozatímních antidumpingových opatření někteří čínští vývozci, kteří spolupracovali na šetření, nabídli závazky ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního rozhodnutí. Avšak tyto závazky nemohly být přijaty, protože neobsahovaly ze strany čínských orgánů nezbytné záruky, které by umožnily vhodné monitorování. Za těchto okolností je vhodné uvalit přesně stanovené clo na úrovni újmy stanovených s konečnou platností. Je však třeba poznamenat, že opatření může být pozměněno, pokud by někdy došlo k takové změně okolností, že by podmínky pro přijetí závazku byly splněny; J. VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA (105) vzhledem k vyjasnění definice výrobku následně po zavedení prozatímních opatření musí být s konečnou platností vybrány částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla za všechny dovozy s výjimkou případů, kdy koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm byl deklarován k dovozu společně s koksem z uhlí menších velikostí, v kterýchžto případech částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla musí být uvolněny, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 1. S výjimkou stanovenou v odstavci 3 se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu koksu z uhlí v kusech větších než 80 mm v místě maximálního průměru, kódu KN ex27040019 (TARIC kód 2704001910), z Čínské lidové republiky. 2. Částka antidumpingového cla je shodná s pevnou částkou 32,6 EUR za tunu suché čisté hmotnosti. 3. V případech, kdy zboží prohlášené k propuštění do volného oběhu je směsí koksu popsaného v odstavci 1 a koksu z uhlí v kusech menších velikostí, množství koksu, na které se vztahuje antidumpingové clo uvedené v odstavci 2, se stanovuje v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady EHS č. 2913/92 [5]. Avšak antidumpingové clo se je použitelné na takovou směs kusů koksu, pro kterou je stanoveno, že maximální průměr kusů koksu tvořících část zboží deklarovaného k uvolnění do volného oběhu, nepřesahuje 100 mm. 4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. 5. V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 [6] rozdělena, částka antidumpingového cla vypočítaná na základě výše stanovených částek bude snížena o procento, které odpovídá rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny. Článek 2 Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého na základě rozhodnutí č. 1238/2000/ESUO se s konečnou platností vyberou ve výši konečné sazby cla uloženého na dovoz koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z Čínské lidové republiky. Částky zajištěné nad konečnou sazbu antidumpingového cla se uvolňují. V případech, ve kterých koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm byl prohlášen k dovozu společně s koksem z uhlí v kusech o menší velikosti, se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uvolňují. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto rozhodnutí je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 14. prosince 2000. Za Komisi Pascal Lamy člen Komise [1] Úř. věst. L 308, 29.11.1996, s. 11. [2] Úř. věst. L 122, 12.5.1999, s. 35. [3] Úř. věst. L 141, 15.6.2000, s. 9. [4] Komise zjistila, že termín "zinek olovo" používaný v prozatímním rozhodnutí byl jasným omylem a měl by v pecích kuploven být opraven na "zinek a olovo". [5] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. [6] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 40. --------------------------------------------------