Úřední věstník L 027 , 30/01/2001 S. 0001 - 0003



Rozhodnutí Rady ze dne 22. ledna 2001 o zřízení Politického a bezpečnostního výboru (2001/78/SZBP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 207 této smlouvy, s odkazem na článek 25 Smlouvy o Evropské unii, vzhledem k těmto důvodům: (1) Evropská rada na zasedání v Helsinkách v zásadě odsouhlasila zřízení Politického a bezpečnostního výboru a na základě těchto závěrů byl rozhodnutím Rady 2000/143/SZBP [1] zřízen prozatímní Politický a bezpečnostní výbor. (2) Evropská rada na svém zasedání v Nice ve dnech 7. až 11. prosince 2000 dosáhla dohody o zřízení stálého Politického a bezpečnostního výboru a vymezila jeho poslání, podmínky a funkce. (3) Podle obecných zásad ze zasedání Evropské rady v Nice by výbor měl být připraven k zahájení své činnosti. (4) Zásada jednotného zastoupení členských států Unie by měla být plně respektována, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Zřizuje se Politický a bezpečnostní výbor (PBV) (dále jen "výbor") jako stálá sestava výboru uvedeného v článku 25 Smlouvy. Článek 2 Poslání, podmínky a funkce výboru jsou definovány v příloze, která odpovídá příloze III zprávy předsednictví schválené na zasedání Evropské rady v Nice. Článek 3 Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Článek 4 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku. V Bruselu dne 22. ledna 2001. Za Radu předsedkyně A. Lindh [1] Rozhodnutí rady 2000/143/SZBP ze dne 14. února 2000 o zřízení prozatímního Politického a bezpečnostního výboru (Úř. věst. L 49, 22.2.2000, s. 1). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR Přístup přijatý v Helsinkách činí z Politického a bezpečnostního výboru (PBV) základní součást evropské bezpečnostní a obranné politiky a společné zahraniční a bezpečnostní politiky: "Výbor se bude zabývat všemi aspekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně evropské bezpečnostní a obranné politiky …". Aniž je dotčen článek 207 Smlouvy o založení Evropského společenství, hraje výbor stěžejní úlohu při vymezování reakce Evropské unie na krizi a přijímání následných opatření. PBV se zabývá všemi úkoly stanovenými článkem 25 Smlouvy o Evropské unii. Může se scházet ve složení na úrovni politických ředitelů. Generální tajemník, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, může po konzultaci s předsednictvím, aniž je dotčen článek 18 Smlouvy o Evropské unii, předsedat PBV, zejména v případě krize. 1. Úkolem PBV je zejména: a) sledovat mezinárodní situaci v oblastech, které spadají do rámce společné zahraniční a bezpečnostní politiky, přispívat k vymezování politik podáváním stanovisek Radě na její žádost nebo z vlastního podnětu a sledovat provádění dohodnutých politik, to vše bez dotčení článku 207 Smlouvy o založení Evropského společenství a pravomocí předsednictví a Komise; b) přezkoumávat návrhy závěrů Rady ve složení pro obecné záležitosti, které se ho týkají; c) poskytovat jiným výborům pokyny pro záležitosti, které spadají do společné zahraniční a bezpečnostní politiky; d) udržovat přednostní spojení s generálním tajemníkem, vysokým představitelem, a zvláštními představiteli; e) zasílat hlavní zásady Vojenskému výboru; přijímat stanoviska a doporučení Vojenského výboru. Předseda Vojenského výboru (VVEU), který je ve spojení s Vojenským štábem Evropské unie (VŠEU), se v případě potřeby účastní schůzí PBV; f) přijímat informace, doporučení a stanoviska od Výbor pro civilní aspekty řešení krizí a tomuto výboru zasílat hlavní zásady pro záležitosti spadající do společné zahraniční a bezpečnostní politiky; g) koordinovat, sledovat a kontrolovat jednání o otázkách společné zahraniční a bezpečnostní politiky různých pracovních skupin, kterým může vydávat pokyny a jejichž zprávy musí posuzovat; h) vést politický dialog na své úrovni a způsoby stanovenými ve Smlouvě; i) být přednostním fórem pro dialog o evropské bezpečnostní a obranné politice s patnáctkou a se šestkou a také s NATO v souladu s úpravou vymezenou v odpovídajících dokumentech; j) pod dohledem Rady přebírat odpovědnost za politické vedení rozvoje vojenského potenciálu s přihlédnutím k povaze krize, na kterou si Unie přeje reagovat. PBV bude v rámci rozvoje vojenského potenciálu využívat stanovisko Vojenského výboru, kterému je nápomocen Evropský vojenský štáb. 2. Navíc v případě krize je PBV útvarem Rady, který se zabývá krizovými situacemi a přezkoumává všechny možnosti, které připadají v úvahu jako reakce Unie v rámci jednotného institucionálního rámce a aniž jsou dotčeny rozhodovací a prováděcí postupy každého pilíře. Pouze Rada, jejíž přípravné práce provádí Coreper, a Komise tedy mají pravomoci, každá v rámci své působnosti a v souladu s postupy stanovenými Smlouvami, přijímat právně závazná rozhodnutí. Komise vykonává své pravomoci, včetně práva iniciativy podle smluv. Coreper plní úlohu, která je mu přidělena článkem 207 Smlouvy o založení Evropského společenství a článkem 19 jednacího řádu Rady. Za tímto účelem jej musí PBV včas informovat. V krizové situaci je obzvláště nutná úzká koordinace těchto orgánů, která bude zajištěna zejména: a) v případě potřeby účastí předsedy PBV na zasedáních Coreperu; b) působením poradců pro zahraniční vztahy, jejichž úkolem je udržovat účinnou a trvalou koordinaci mezi jednáními v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky a jednáními v rámci ostatních pilířů (příloha závěrů Rady ze dne 11. května 1992). V rámci příprav reakce Evropské unie na krizi je úkolem PBV navrhovat Radě politické cíle, které má Unie sledovat, a doporučovat ucelený soubor možností určených k vyřešení krize. Zejména může vypracovat stanovisko, ve kterém Radě doporučí přijetí společné akce. Aniž je dotčena úloha Komise, dohlíží PBV na provádění přijatých opatření a hodnotí jejich účinky. Komise informuje PBV o opatřeních, která přijala nebo zamýšlí přijmout. Členské státy uvědomí PBV o opatřeních, která přijaly nebo zamýšlejí přijmout na vnitrostátní úrovni. PBV zajišťuje "politickou kontrolu a strategické řízení" vojenské reakce Evropské unie na krizi. Za tímto účelem, na základě stanovisek a doporučení Vojenského výboru, vyhodnocuje zejména základní prvky (strategická vojenská řešení včetně řetězce velení, přípravu operace, plán operace), které předkládá Radě. PBV hraje významnou úlohu při zintenzívnění konzultací, zejména s NATO a se zúčastněnými třetími státy. Na základě prací PBV řídí generální tajemník, vysoký představitel činnost Situačního střediska. To podporuje PBV a poskytuje mu informace za podmínek odpovídajících krizovému řízení. Aby byl PBV schopen zajistit plnou "politickou kontrolu a strategické řízení" vojenské operace v situaci krizového řízení, budou provedena tato opatření: a) s ohledem na zahájení operace podá PBV Radě doporučení založené na stanoviscích Vojenského výboru v souladu s běžnými přípravnými postupy Rady. Na tomto základě Rada rozhodne o zahájení operace v rámci společné akce; b) v souladu s články 18 a 26 Smlouvy o Evropské unii určuje společná akce zejména úlohu generálního tajemníka, vysokého představitele při provádění opatření v rámci "politické kontroly a strategického řízení", které zajišťuje PBV. Při provádění těchto opatření jedná generální tajemník, vysoký představitel se souhlasem PBV. Bude-li se jevit jako potřebné přijmout nové rozhodnutí Rady, lze využít zjednodušeného písemného řízení (čl. 12 odst. 4 jednacího řádu Rady); c) v průběhu operace bude Rada průběžně informována prostřednictvím zpráv PBV, které předkládá generální tajemník, vysoký představitel jako předseda PBV. --------------------------------------------------