5)

Oddíl II se mění takto: a) bod 2.008 se nahrazuje tímto: „2.008 V ESA 2010 (body 1.101–1.105) se toky (zvláště transakce s produkty a rozdělovací transakce) zachycují na základě časového rozlišení, jinými slovy v okamžiku, kdy se ekonomická hodnota vytváří, přeměňuje nebo mizí nebo když pohledávky a závazky vznikají, přeměňují se nebo se zruší, nikoliv v době, kdy se uskutečňuje platba.“; b) bod 2.010 se nahrazuje tímto: „2.010 V ESA 2010 je výroba považována za plynulý proces, v němž se výrobky a služby přeměňují na jiné výrobky a služby. Délka tohoto procesu může být u jednotlivých produktů rozdílná a může překročit i jedno účetní období. Ve spojení se zásadou časového rozlišení vede tudíž toto pojetí výroby k zachycování produkce ve formě nedokončené výroby. Podle ESA 2010 (bod 3.54) je tak u zemědělských produktů produkce zachycována průběžně po celou dobu výroby (nikoli tedy pouze v době sklizně plodin nebo porážky zvířat). Rostoucí plodiny, dřevo na pni a stavy ryb nebo zvířat chovaných pro potravinářské účely se během celého výrobního procesu pojímají jako zásoby nedokončené produkce a po dokončení procesu se převedou do zásob hotových produktů. Produkce nezahrnuje změny nepěstovaných biologických zdrojů, jako je růst volně žijících zvířat, ptáků či ryb nebo růst nepěstovaných lesů, ale zahrnuje lov zvířat, ptáků a ryb žijících ve volné přírodě.“; c) bod 2.011 se nahrazuje tímto: „2.011 Zachycení produkce ve formě nedokončené výroby je žádoucí i nutné pro ekonomickou analýzu, pokud je výrobní proces delší než účetní období. Umožňuje to zajistit soulad mezi zachycením nákladů a produkce, aby byly získány smysluplné údaje o přidané hodnotě. Jelikož se SZÚ sestavuje na základě kalendářního roku, je možné předpokládat, že se zachycení nedokončené výroby týká pouze produktů, jejichž výrobní proces není na konci kalendářního roku ještě ukončen (ale též případů, kdy se všeobecná cenová hladina během účetního období velmi rychle mění).“; d) v bodě 2.014 se poslední věta nahrazuje tímto: „Hodnotu, která se má každý rok zachycovat jako produkce ve formě nedokončené výroby, je možné v průběhu výrobního procesu získat rozložením očekávané hodnoty hotového produktu v poměru k nákladům vzniklým v každém období (SNA 2008, 6. 112).“; e) v bodě 2.017 se druhá věta nahrazuje tímto: „Pokud je možné rozlišovat mladá zvířata podle jejich budoucího využití, potom zvířata, která mají být výrobním činitelem, by se měla od narození zachycovat jako tvorba hrubého fixního kapitálu (THFK ve vlastní režii, která se zachycuje v době, kdy jsou aktiva vyrobena), tj. zvířata jsou považována za nedokončenou výrobu a jejich růst se zaznamenává jako produkce; viz ESA 2010, 3.134).“; f) v nadpisu části B se slova „(viz ESA 95, 3.07 až 3.58)“ nahrazují slovy: „(viz ESA 2010, 3.07 až 3.54)“; g) bod 2.032 se nahrazuje tímto: „2.032 Produkce je úhrn produktů vytvořených během účetního období (ESA 2010, 3.14). Je důležité rozlišovat mezi pojmem „produkce“ a pojmem „výroba“, neboť „produkce“ označuje výsledné zboží a služby, zatímco „výroba“ označuje výrobní proces.“; h) v bodě 2.033 se poslední věta nahrazuje tímto: „Nezaznamenávají se proto jako součást produkce ani jako mezispotřeba této místní činnostní jednotky.“; i) v bodě 2.036 se první věta nahrazuje tímto: „ESA 2010 toto pravidlo přijaté v SZÚ nenavrhuje, avšak vzhledem ke zvláštní povaze zemědělství je uvedeno v SNA i v metodické příručce FAO (1).“; j) bod 2.041 se nahrazuje tímto: „2.041 Podle ESA 2010 může u výrobců dojít ke třem druhům ztrát: k běžným ztrátám na zásobách (ESA 2010, 3.147), mimořádným ztrátám na zásobách (ESA 2010, 6.13 písm. e) a ztrátám z katastrof (ESA 2010, 6.08 a 6.09).“; k) bod 2.059 se nahrazuje tímto: „2.059 V položce zpracování u výrobců se zaznamenávají množství vyrobená pro další zpracování zemědělskými výrobci (např. mléko zpracované na máslo nebo sýry, jablka zpracovaná na jablečný mošt, též zkvašený), ale pouze v rámci zpracovatelských činností oddělitelných od zemědělské hlavní činnosti (na základě účetních dokladů, viz 1.26). Zachycují se pouze suroviny (např. syrové mléko, jablka), nikoliv však produkty z nich získané zpracováním (např. máslo, jablečný mošt nebo zkvašený jablečný mošt). Jinými slovy, tato položka nezahrnuje práci vynaloženou při zpracování zemědělských produktů.“; l) v bodě 2.065 se druhá věta nahrazuje tímto: „Je nutné poznamenat, že prodej zvířat považovaný za dlouhodobá aktiva, která se vyřadí z produktivního stáda (vývoz nebo porážka), se nezachycuje jako prodej.“; m) bod 2.077 se nahrazuje tímto: „2.077 Pojem „celková produkce“ v rámci zjišťování produkce zemědělské činnosti zahrnuje obchod zemědělskými výrobky a službami mezi zemědělskými jednotkami a spotřebu krmiv (obchodovatelných i neobchodovatelných) uvnitř jednotky.“; n) vkládá se nový bod 2.080.1, který zní: „2.080.1 Podle ESA 2010, 3.82, je výzkum a vývoj systematicky prováděná tvůrčí práce zaměřená na zvyšování objemu poznatků a používání těchto poznatků pro účely objevování nebo vývoje nových produktů, včetně lepších verzí nebo vyšší kvality stávajících produktů, nebo objevování či vývoje nových nebo účinnějších výrobních procesů. Výzkum a vývoj značného rozsahu v poměru k základní činnosti se zaznamenává jako vedlejší činnost místní činnostní jednotky. Samostatná místní činnostní jednotka se tam, kde je to možné, odděluje pro výzkum a vývoj, který nespadá do zemědělského odvětví. U jednotek, které provádějí mimo jiné výzkumné a vývojové činnosti, jež nemohou být přiřazeny k samostatné místní činnostní jednotce, a jestliže je možné odhadnout výdaje na výzkum a vývoj týkající se zemědělských činností, by tyto odhady měly být zachyceny jako „ostatní neoddělitelné nezemědělské vedlejší činnosti“ (výroba ve vlastní režii) a jako THFK.“; o) bod 2.081 se nahrazuje tímto: „2.081 Podle definice produkce zemědělského odvětví (viz 1.16) je produkce zemědělského odvětví součtem produkce zemědělských produktů (viz 2.076 a 2.077) a výrobků a služeb vyrobených v rámci neoddělitelných nezemědělských vedlejších činností (viz 2.078 až 2.080.1).“; p) bod 2.082 se nahrazuje tímto: „2.082 Produkce má být oceněna v základních cenách. Základní cena je cena, kterou mají výrobci dostat od kupujícího za jednotku vyrobené produkce výrobků nebo služeb, minus veškeré daně (tj. daně z produktů) placené z této jednotky v důsledku její výroby nebo prodeje, plus veškeré dotace (tj. dotace na produkty) připadající na tuto jednotku v důsledku její výroby nebo prodeje. Nejsou do ní zahrnuty žádné poplatky za dopravu, které výrobce fakturuje zvlášť. Nepatří do ní ani zisky a ztráty z držby finančních a nefinančních aktiv (viz ESA 2010, 3.44).“; q) v bodě 2.085 se první věta nahrazuje tímto: „Cena, kterou výrobce obdrží, je cenou výrobce (nezahrnuje fakturovanou DPH), jak je definována v SNA 2008 (6.51 až 6.54) (tj. cena franko hospodářství).“; r) v nadpisu části C se slova „(viz ESA 95, 3.69 až 3.73)“ nahrazují slovy: „(viz ESA 2010, 3.88 až 3.92)“; s) bod 2.089 se nahrazuje tímto: „2.089 Mezispotřeba se skládá z hodnoty výrobků a služeb spotřebovaných jako vstupy do výrobního procesu, vyjma dlouhodobých aktiv, jejichž spotřeba se zachycuje jako spotřeba fixního kapitálu. Výrobky a služby jsou ve výrobním procesu buď přeměněny, nebo spotřebovány (viz ESA 2010, 3.88). V podrobném členění podle jednotlivých kategorií produktů ukazuje mezispotřeba vzájemné propojení zemědělství a ostatních odvětví vyvolané vstupy. Mezispotřeba se rovněž využívá jako položka vstupující do výpočtu ukazatelů intenzity výrobních faktorů (tj. poměru dvou výrobních faktorů, např. mezispotřeby a vstupu práce).“; t) bod 2.090 se nahrazuje tímto: „2.090 Mezispotřeba nezahrnuje pořízená dlouhodobá aktiva, nová či použitá, vyrobená v národním hospodářství nebo do něj dovezená: ta jsou zachycena jako THFK (viz 2.109 c) až f)). To se týká nezemědělských dlouhodobých aktiv, jako jsou budovy nebo jiné stavby, stroje a zařízení, ale také zemědělských dlouhodobých aktiv, jako jsou výsadby kultur a chovná zvířata. Také pořízení nevyráběných aktiv, jako je půda, se do mezispotřeby nezahrnuje. Levné nástroje používané pro běžnou pracovní činnost, jako jsou pily, kladiva, šroubováky, montážní klíče, kleště a jiné ruční nářadí, malé přístroje, jako např. kapesní kalkulačky, se zaznamenávají jako mezispotřeba.“; u) bod 2.094 se nahrazuje tímto: „2.094 Obchod hospodářskými zvířaty, která mají povahu zásob nedokončené výroby (např. selata a násadová vejce), jenž se provádí mezi zemědělskými jednotkami, a dovoz hospodářských zvířat se jako mezispotřeba (nebo jakýkoliv jiný druh produkce) nezachycují (viz 2.066 až 2.070).“; v) bod 2.107.1 se nahrazuje tímto: „2.107.1 Podle konvence v ESA 2010 by se hodnota nepřímo měřených finančních zprostředkovatelských služeb (FISIM) využívaných zemědělským odvětvím měla zachytit jako mezispotřeba zemědělského odvětví (viz ESA 2010, kapitola 14).“; w) bod 2.108 se mění takto: i) písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) nájemné placené přímo nebo jako součást nájemní smlouvy za užívání nebytových staveb a dalších dlouhodobých aktiv (hmotných i nehmotných) jako např. za pronájem strojů a zařízení bez obsluhy (viz 1.23) nebo programového vybavení. Pokud však nelze rozlišit pronájem nebytových staveb místní zemědělskou činnostní jednotkou od pronájmu půdy, potom se celek zaúčtuje najednou jako renta na účtu podnikatelského důchodu (viz 3.082);“; ii) písmeno d) se nahrazuje tímto: „d) nákupy služeb průzkumu trhu a reklamy, výdaje na odborné vzdělávání pracovníků a podobné služby;“; iii) písmeno o) se nahrazuje tímto: „o) platby veřejným orgánům za získání licencí nebo oprávnění vykonávat podnikatelské nebo profesní činnosti, jestliže taková oprávnění podléhají důkladnému zkoumání pro účely regulace (pokud poplatky nejsou neúměrné nákladům na příslušné služby, viz 3.048 písm. e) a ESA 2010, 4.80 písm. d));“; iv) písmeno p) se nahrazuje tímto: „p) nákupy levných malých nástrojů, pracovních oděvů, náhradních dílů a předmětů dlouhodobé spotřeby používaných k výkonu poměrně jednoduchých úkonů (ESA 2010 3.89 písm. f) bod 1 a SNA 2008, 6.225);“; v) písmeno q) se nahrazuje tímto: „q) poplatky za krátkodobé smlouvy, pronájmy a licence, které se zaznamenávají jako nevyráběná aktiva; nepatří sem přímý nákup těchto nevyráběných aktiv.“; x) bod 2.109 se mění takto: i) v písmeni b) se poslední věta nahrazuje tímto: „Má se však za to, že zaměstnavatelé tento druh služeb potřebují, aby přilákali a udrželi své zaměstnance (zaměstnanci by si obvykle tyto služby stejně museli zaplatit sami), nikoliv z důvodu potřeby samotného výrobního procesu (viz SNA 2008, 7.51);“; ii) v písmeni f) se první věta nahrazuje tímto: „f) platby za služby spjaté s nabytím vlastnických práv k půdě, budovám a jiným existujícím dlouhodobým aktivům, tedy například poplatky zprostředkovatelům, právním poradcům, zeměměřičům, technikům atd. a poplatky za zápisy do pozemkových knih (viz ESA 2010, 3.133).“; y) v bodě 2.111 se poslední věta nahrazuje tímto: „Zahrnuje též veškeré dopravní přirážky, které kupující platí zvlášť, aby převzal dodávku v požadovaném čase a na požadovaném místě; nezahrnuje množstevní a sezónní slevy z obvyklé ceny nebo sazby; nezahrnuje úroky nebo poplatky za služby připočtené za poskytnutí úvěru; nezahrnuje ani jakékoliv přirážky vzniklé v důsledku nezaplacení v rámci stanovené lhůty v době, kdy byly nákupy uskutečněny (ESA 2010, 3.06).“; aa) v nadpisu části D se slova „(viz ESA 95, 3.100 až 3.116)“ nahrazují slovy: „(viz ESA 2010, 3.122 až 3.157)“; bb) bod 2.115 se nahrazuje tímto: „2.115 Tvorba hrubého kapitálu se skládá z: — THFK(P.51 g), — změny stavu zásob (P.52), — čistého pořízení cenností (P.53).“; cc) bod 2.117 se nahrazuje tímto: „2.117 Tvorba hrubého kapitálu se měří bez očištění o spotřebu fixního kapitálu (P.51c). Tvorba čistého kapitálu (P.51n) se získá odečtením spotřeby fixního kapitálu od tvorby hrubého kapitálu. Spotřebu fixního kapitálu představují odpisy fixního kapitálu v důsledku obvyklého opotřebení v průběhu výrobního procesu (viz 3.099).“; dd) v části D se dílčí nadpis „1. TVORBA HRUBÉHO FIXNÍHO KAPITÁLU“ nahrazuje tímto: „1. Tvorba hrubého fixního kapitálu (THFK)“; ee) bod 2.118 se nahrazuje tímto: „2.118 THFK se skládá z pořízení minus úbytky fixních aktiv u rezidentských výrobců v průběhu daného období plus určité zvýšení k hodnotě nevyráběných aktiv, které vzniká v důsledku produkční činnosti výrobců nebo institucionálních jednotek (ESA 2010, 3.125 až 3.129). Fixní aktiva jsou vyrobená aktiva používaná ve výrobě po dobu více než jednoho roku (viz ESA 2010, 3.124 a příloha 7.1).“; ff) bod 2.122 se nahrazuje tímto: „2.122. Stanovení THFK v sektorech nebo odvětvích hospodářství je založeno na kritériu vlastnictví (pořízení = přírůstek, zcizení = úbytek), nikoliv na kritériu užití statků. Je nutné poznamenat, že dlouhodobá aktiva pořízená finančním leasingem (ne však ta, která jsou pouze pronajatá) se považují za aktiva nájemce, pokud je nájemce výrobcem, nikoliv pronajímatele, který vede finanční aktivum ekvivalentní hypotetickému nároku (viz 2.109 písm. d) a kapitola 15 ESA 2010, kde je uveden rozdíl mezi různými formami pronájmu předmětů dlouhodobé spotřeby) ( 1 ).“; gg) v bodě 2.123 se první věta nahrazuje tímto: „Používání kritéria vlastnictví závisí na statistickém systému, na jehož základě se THFK zjišťuje.“; hh) bod 2.124 se nahrazuje tímto: „2.124 Pořízení dlouhodobých aktiv zahrnuje nová nebo použitá dlouhodobá aktiva, která byla pořízena (koupena, pořízena prostřednictvím barterové směny, získána prostřednictvím naturálního kapitálového transferu nebo pořízena finančním leasingem), dlouhodobá aktiva vyrobená a držená svým výrobcem pro vlastní užití, velká zlepšení dlouhodobých aktiv a nevyráběných hmotných aktiv, přirozený nárůst stavů zemědělských aktiv (hospodářských zvířat a výsadby kultur) a náklady spojené s převodem vlastnictví nevyráběných aktiv (viz ESA 2010, 3.125 písm. a)).“; ii) bod 2.125 se zrušuje; jj) v bodě 2.126 se první věta nahrazuje tímto: „Nákup nebo výroba sady předmětů dlouhodobé spotřeby ve vlastní režii, které jsou potřebné pro počáteční zařízení, představuje tvorbu fixního kapitálu.“; kk) bod 2.129 se nahrazuje tímto: „2.129 Systém SNA 2008 stanoví, že práce za účelem zlepšení dlouhodobých aktiv je třeba vymezit buď rozsahem změn charakteristických znaků dlouhodobých aktiv – tj. zásadních změn velikosti, tvaru, výkonu, kapacity nebo očekávané životnosti –, nebo skutečností, že zlepšení nejsou typem změn prováděných pravidelně na jiných dlouhodobých aktivech stejného druhu, jako součást běžné údržby a opravy (viz SNA 2008, 10.43 a 10.46).“; ll) bod 2.130 se nahrazuje tímto: „2.130 Úbytky dlouhodobých aktiv zahrnují dlouhodobá aktiva, která byla svými vlastníky prodána, zbourána, vyřazena, zničena nebo předána prostřednictvím naturálního kapitálového transferu (viz ESA 2010, 3.125 písm. b) a 3.126). Tyto úbytky obvykle vedou ke změně vlastnictví a mají přímý ekonomický účel (dlouhodobá aktiva, která jejich vlastníci zbourali, vyřadili nebo zničili a nejsou dále hospodářsky využívána, k těmto případům úbytků nepatří) (viz SNA 2008, 10.38). K některým úbytkům však může dojít uvnitř téže institucionální jednotky, jako v případě zvířat poražených zemědělcem a spotřebovaných jeho rodinou.“; mm) v bodě 2.134 se druhá věta nahrazuje tímto: „Podle definice v rozvahách (viz ESA 2010, 7.12 a 7.13) je možno popsat změnu hodnoty aktiva mezi koncem a počátkem účetního období takto:“; nn) v bodě 2.136 se poslední odrážka nahrazuje tímto: „— změny v zařazení nebo struktuře dlouhodobých aktiv: např. změna hospodářského účelu užití půdy, mléčného skotu určeného na výrobu masa (viz 2.149, pozn. pod čarou 2) nebo zemědělských budov přestavěných pro soukromé nebo jiné hospodářské využití.“; oo) bod 2.138 se nahrazuje tímto: „2.138 ESA 2010 rozlišuje několik typů složek, které se zaznamenávají jako THFK (viz ESA 2010, 3.127): — obydlí, — ostatní budovy a stavby; sem patří také velká zlepšení půdy, — stroje a zařízení, například lodě, automobily a počítače, — zbraňové systémy, — pěstované biologické zdroje, např. stromy a hospodářská zvířata, — náklady na převod vlastnictví nevyráběných aktiv, jako jsou půda, smlouvy, pronájmy a licence, — výzkum a vývoj, včetně produkování volně dostupných výsledků výzkumu a vývoje, — geologický průzkum a vyhodnocování nerostných ložisek, — počítačové programové vybavení (software) a databáze, — původní zábavní, kulturní nebo umělecká díla, — ostatní práva duševního vlastnictví.“; pp) bod 2.139 se nahrazuje tímto: „2.139 SZÚ rozlišuje pět typů složek THFK, a to: — výsadby kultur s opakovanou úrodou, — hospodářská zvířata zahrnovaná do dlouhodobých aktiv, — dlouhodobá aktiva jiná než zemědělská aktiva: — stroje a zařízení, — dopravní prostředky, — zemědělské stavby (nebytové), — ostatní stavby s výjimkou zlepšení půdy (jiné budovy a konstrukce atd.), — ostatní (počítačové programové vybavení atd.), — velká zlepšení půdy, — náklady na převod vlastnictví nevyráběných aktiv jako půda nebo výrobní práva, — výzkum a vývoj, zahrnující výzkum a vývoj ze strany specializovaných jednotek a výzkum a vývoj pro vlastní výrobu.“; qq) písmeno j) se nahrazuje tímto: „j) výsadby kultur s opakovanou úrodou“; rr) bod 2.141 se nahrazuje tímto: „2.141 ESA 2010 (3.125) vymezuje THFK ve výsadbě kultur jako hodnotu přírůstků minus úbytky přírodních aktiv, která přinášejí opakovanou úrodu (např. ovocné stromy) a dosáhly zralosti, plus přirozený růst přírodních aktiv do dosažení zralosti (tj. dokud nevytvoří produkt) během příslušného účetního období.“; ss) bod 2.144 se nahrazuje tímto: „2.144 K úbytkům výsadeb kultur (zachyceným jako záporná THFK) může docházet dvěma způsoby: může jít o prodej kultur nastojato jiným (zemědělským) jednotkám, kdy se na SZÚ zachycují pouze náklady související s převodem vlastnictví. Druhou možností je, že byly vysazené kultury vyklučeny. V tomto případě však musí vyklučené kultury podle obecné definice úbytků mít přímé hospodářské uplatnění; jinými slovy, musí být zachyceny na protiúčtu ve formě užití ve výrobcích a službách (např. prodej podniku specializovanému na prodej dřeva ( 1 )). V tomto druhém případě by měly úbytky výsadeb zachycené jako záporná THFK představovat pouze nepatrnou částku.“; tt) bod 2.148 se nahrazuje tímto: „2.148 Práce na nových pěstovaných rostlinných aktivech, tj. výsadbách, se zachycuje buď jako prodej ze strany podniků specializovaných na tento druh zemědělských prací vykonávaných ve smluvním vztahu (příprava půdy, poskytování strojů, sadby, pracovních sil atd.), nebo jako produkce fixního kapitálu vyráběného ve vlastní režii (viz 1.75).“; uu) bod 2.151 se nahrazuje tímto: „2.151 Měření THFK v hospodářských zvířatech představuje pouze jednu ze složek změny hodnoty aktiv. THFK totiž lze zjišťovat prostřednictvím změny počtu hospodářských zvířat oceněných průměrnou cenou pro každou kategorii hospodářských zvířat (kvantitativní metoda) v kalendářním roce pouze tehdy, když jsou splněny tyto podmínky: — absence nominálních zisků nebo ztrát z držby (tj. rovnoměrný vývoj cen a stavů zvířat), — absence ostatních změn v objemu (tj. žádné ztráty v důsledku přírodních pohrom, změn klasifikace atd.). Jiná metoda výpočtu (přímá metoda) spočívá ve zjišťování toků vstupů a výstupů v každé kategorii hospodářských zvířat v příslušných cenách; kromě pořízení a úbytků tato metoda musí zohlednit jak vstupy (zejména narození), tak výstupy v rámci podniku.“; vv) v bodě 2.152 se doplňuje nová věta, která zní: „Jedná se o odchylku od systému ESA 2010.“; ww) bod 2.153 se nahrazuje tímto: „2.153 V rámci SNA by se teoreticky spotřeba fixního kapitálu měla za hospodářská zvířata zjišťovat ( *4 ) . Odpovídá totiž míře předpokládaného poklesu produktivity hospodářských zvířat používaných pro výrobu, tj. snížení, které se potom promítá do aktualizované hodnoty pozdějších důchodů z těchto hospodářských zvířat. Vzhledem k praktickým potížím s oceněním spotřeby fixního kapitálu (stanovení parametrů výpočtu je velice složité, viz 3.105 a 3.106) se však spotřeba fixního kapitálu za produktivní hospodářská zvířata nezjišťuje. (*4) Podle SNA 2008 (10.94), na rozdíl od ESA 2010 (3.140), by se spotřeba fixního kapitálu měla za hospodářská zvířata zjišťovat.“;" xx) písmeno l) se nahrazuje tímto: „l) Dlouhodobá aktiva jiná než zemědělská aktiva“; yy) bod 2.162 se nahrazuje tímto: „2.162 Dlouhodobá aktiva jiná než zemědělská aktiva (výsadby kultur a hospodářská zvířata) zahrnují tyto položky: — stroje a zařízení, — dopravní prostředky, — zemědělské stavby (nebytové), — ostatní (ostatní budovy a stavby, počítačové programové vybavení atd.),“; zz) písmeno m) se nahrazuje tímto: „m) Velká zlepšení půdy“; aaa) bod 2.166 se nahrazuje tímto: „2.166 Velká zlepšení nevyráběných hmotných aktiv zahrnují především zlepšení půdy (vyšší kvalita půdy a vyšší výnosy v důsledku zavlažování, vysoušení, ochrany před záplavami atd.) a zachází se s nimi jako s kteroukoli jinou součástí THFK (ESA 2010, 3.128).“; bbb) v bodě 2.167 se poslední věta nahrazuje tímto: „Jde zejména o výdaje na práce v oblasti infrastruktury, jako je odlesnění, vyrovnávání, vysoušení, zavlažování a zpevňování pozemků (viz ESA 2010, 3.128, a SNA 2008, 10.79 až 10.81).“; (ccc) vkládá se nový bod 2.168.1, který zní: „o) Výzkum a vývoj 2.168.1 Výzkum a vývoj sestává z hodnoty výdajů na systematicky prováděnou tvůrčí práci zaměřenou na zvýšení objemu poznatků a na použití těchto poznatků při navrhování nových aplikací. Nelze-li hodnotu přiměřeně odhadnout, oceňuje se podle konvence jako úhrn nákladů, včetně nákladů na neúspěšný výzkum a vývoj (viz ESA 2010, příloha 7.1).“; ddd) bod 2.169 se mění takto: i) písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) malé nástroje, pracovní oděvy, náhradní díly a vybavení, i když jejich běžná životnost překračuje jeden rok; nákupy uvedených výrobků se považují za mezispotřebu, neboť jsou pravidelně obnovovány a tento postup je v souladu s podnikovou účetní praxí (viz 2.105 a 2.106);“; ii) písmeno c) se nahrazuje tímto: „c) reklamní služby, průzkum trhu atd. Nákupy těchto služeb se zahrnují do mezispotřeby (viz 2.108 písm. d))“; eee) v bodě 2.176 se poslední věta nahrazuje tímto: „Další možností je hodnotu přírůstků nedokončené výroby odhadnout na základě výrobních nákladů zvýšených o přirážku na očekávaný provozní přebytek nebo na (odhadovaný) smíšený důchod (viz ESA 2010, 3.47 a 3.48).“; fff) v bodě 2.178 se poslední věta nahrazuje tímto: „Tento problém, který je pro zemědělství charakteristický, ESA 2010 uznává (viz 3.153 písm. c)).“; ggg) bod 2.186 se nahrazuje tímto: „2.186 Jinou metodou ocenění stavu zásob sezónních produktů je sledování trendu cen produktů v zásobách. Cena produktů se může během uskladnění měnit nejméně ze tří důvodů (SNA 2008, 6.143): — výrobní proces je dostatečně dlouhý na to, aby byly u výroby prováděné ve významném předstihu před dodáním použity diskontní faktory, — fyzické vlastnosti se mohou s časem zlepšovat nebo zhoršovat, — vliv na nabídku produktu nebo poptávku po něm mohou mít sezónní faktory, což vede k rovnoměrnému a předvídatelnému vývoji jeho ceny během roku, aniž by se musely měnit fyzické vlastnosti produktu,“; hhh) bod 2.187 se nahrazuje tímto: „2.187 Rozdíl mezi cenou, při které produkty vstupují do zásob, a cenou, při které jsou jako zásoby čerpány, by měl odrážet hodnotu dodatečné produkce vzniklé během skladování (SNA 2008, 6.143), neboť při čerpaní zásob několik měsíců po sklizni jsou produkty z hospodářského hlediska jiné než produkty, které do zásob vstoupily. Tento druh zvýšení hodnoty produktů by se neměl započítávat jako nominální zisk z držby.“