CS Úřední věstník Evropské unie L 317/45

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/2112

ze dne 6. března 2017

o opatření / režimu podpory / státní podpoře SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), kterou Maďarsko zamýšlí poskytnout na podporu rozvoje dvou nových jaderných reaktorů v jaderné elektrárně Paks II

(oznámeno pod číslem C(2017) 1486)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

(1) Na základě článků v tisku a neformálních kontaktů s maďarskými orgány zahájila Komise dne 13. března 2014 předběžné vyšetřování možné státní podpory při stavbě jaderné elektrárny Paks II (dále jen „Paks II“) pod číslem SA.38454 (2014/CP).

(2) Poté, co proběhlo několik výměn informací a formálních setkání, maďarské orgány dne 22. května 2015 oznámily opatření z důvodu právní jistoty, v němž se uvádí, že projekt nezahrnuje žádnou státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

(3) Dopisem ze dne 22. května 2015 Maďarsko oznámilo Komisi opatření k poskytnutí finančního příspěvku na výstavbu dvou nových jaderných reaktorů v jaderné elektrárně v Paksi.

(4) Dopisem ze dne 23. listopadu 2015 Komise oznámila Maďarsku, že se rozhodla zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Toto rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.

(5) Maďarsko zaslalo své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 29. ledna 2016.

(6) Komise obdržela připomínky zúčastněných stran. Postoupila je Maďarsku, které dostalo příležitost na ně reagovat. Jeho připomínky byly přijaty dopisem ze dne 7. dubna 2016.

(7) Maďarsko předložilo další informace dne 21. dubna, 27. května, 9. června, 16. června, 28. července 2016, 16. ledna 2017 a 20. února 2017.

(8) Dne 12. září 2016 předložily maďarské orgány prohlášení o upuštění od použití příslušného jazyka a dohodly se, že rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce a anglické znění bude závazné.

2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

2.1. POPIS PROJEKTU

(9) Opatření spočívá ve výstavbě dvou nových jaderných reaktorů (jednotek 5 a 6) v Maďarsku, jejichž výstavba je plně financována maďarským státem ve prospěch společnosti Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares), která bude nové reaktory vlastnit a provozovat.

(10) Ruská federace a Maďarsko uzavřely dne 14. ledna 2014 mezivládní dohodu o jaderném programu (3). Na základě této dohody budou obě země spolupracovat na údržbě a dalším rozvoji stávající jaderné elektrárny Paks. To zahrnuje návrh, výstavbu, uvedení do provozu a vyřazení z provozu dvou nových jednotek elektrárny 5 a 6 s reaktory typu VVER (vodo-vodní energetický reaktor) s instalovaným výkonem každé jednotky nejméně 1 000 MW (4) kromě stávajících jednotek 1–4. Provoz jednotek 5 a 6 je určen k vyrovnání ztráty kapacity, ke které dojde při vyřazení jednotek 1–4 (celkem 2 000 MW). Maďarsko uvedlo, že jednotky 1–4 budou v provozu do konce roku 2032, 2034, 2036 a 2037 v uvedeném pořadí, a to bez předpokládané vyhlídky na další prodloužení životnosti.

(11) Podle mezivládní dohody (5) by jak Rusko, tak i Maďarsko označily jednu zkušenou státem vlastněnou a kontrolovanou organizaci, která by byla finančně a technicky odpovědná za plnění svých závazků jako dodavatele/vlastníka ve vztahu k projektu.

(12) Rusko jmenovalo k výstavbě dvou nových reaktorů (jednotek 5 a 6) akciovou společnost Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (NIAEP) a Maďarsko jmenovalo společnost MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) (Paks II) jako jejich vlastníka a provozovatele.

(13) Zatímco mezivládní dohoda stanoví obecná práva a povinnosti týkající se spolupráce v oblasti jaderné energie mezi oběma zeměmi, podrobné provedení mezivládní dohody bude specifikováno v samostatných dohodách nazvaných „prováděcí dohody“ (6), a to následovně: a) smlouva o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích na výstavbě dvou nových jednotek VVER 1200 (V491), jednotek 5 a 6 elektrárny v Paksi, bude nazvaná „smlouva o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích“; b) smlouva stanovící podmínky pro spolupráci při provozu a údržbě nových reaktorů bude nazvaná „smlouva o provozu a údržbě“; c) dohoda o podmínkách dodávky paliva a nakládání s vyhořelým palivem.

(14) Akciová společnost NIAEP a společnost Paks II uzavřely dne 9. prosince 2014 smlouvu o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích, v níž bylo stanoveno, že provoz dvou nových jednotek 5 a 6 má být zahájen v letech 2025 a 2026.

(15) Rusko se také samostatně zavázalo poskytnout Maďarsku státní půjčku na financování rozvoje Paks II. Tato půjčka se řídí mezivládní dohodou o financování (7) a stanoví poskytnutí revolvingového úvěru ve výši 10 miliard EUR, který se poskytuje výlučně na návrh, výstavbu, uvedení do provozu jednotek 5 a 6 elektrárny Paks II. Maďarsko použije tento revolvingový úvěr k přímému financování investic do elektrárny Paks II nezbytných pro návrh, výstavbu, uvedení do provozu nových jednotek 5 a 6, jak je uvedeno v mezivládní dohodě o financování. Kromě mezivládní dohody o financování poskytne Maďarsko z vlastního rozpočtu dodatečnou částku ve výši až 2,5 miliardy EUR na financování investic společnosti Paks II.

(16) Kromě investiční podpory uvedené v 15. bodě odůvodnění Maďarsko nezamýšlí poskytnout společnosti Paks II žádnou jinou finanční podporu, jakmile budou jednotky 5 a 6 vybudovány. Nové jednotky budou fungovat za tržních podmínek bez jakýchkoliv stálých výnosů nebo zaručené ceny. Maďarsko se domnívá, že v této fázi nebude nutné žádné navýšení dluhu přímo společností Paks II.

2.2. CÍL OPATŘENÍ

(17) Jak je vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, jaderná elektrárna Paks je jediná jaderná elektrárna v Maďarsku. Patří společnosti Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (dále jen „skupina MVM“) (8), která vyrábí elektřinu a obchoduje s ní a je 100 % vlastněna státem. Její čtyři jednotky mají celkový instalovaný výkon 2 000 MW a každá z nich je v současné době vybavena ruskou technologií (VVER-440/V213). Jednotky budou postupně do roku 2037 vyřazovány (viz 10. bod odůvodnění).

(18) Výroba elektřiny z jaderných zdrojů hraje v maďarské skladbě zdrojů energie strategickou úlohu, neboť zhruba 50 % celkové vnitrostátní výroby elektřiny pochází ze stávajících čtyř reaktorů jaderné elektrárny Paks (9).

(19) Na základě těchto cílů: — zachování rozumného podílu národních zdrojů a — snižování závislosti Maďarska na dovozu při současném zachování v souladu s vnitrostátní politikou v oblasti klimatu vláda požádala skupinu MVM, aby prozkoumala alternativy k rozšíření výroby elektřiny v jaderných elektrárnách. Studie proveditelnosti, kterou připravila skupina MVM, prozkoumala implementaci a financování nové jaderné elektrárny, která by mohla být integrována do systému elektrické energie a která by mohla být provozována hospodárným, bezpečným a k životnímu prostředí šetrným způsobem. Na základě této studie proveditelnosti, předložené v roce 2008 skupinou MVM, vláda navrhla projekt maďarskému parlamentu, který souhlasil se zahájením přípravných prací na implementaci nových jednotek jaderné elektrárny v Paksi (10). To bylo podpořeno výpočty, které ukázaly, že do roku 2025 se předpovídá vyřazení 6 000 MW z 8 000 až 9 000 MW hrubého instalovaného výkonu v důsledku odstavení zastaralých elektráren. Tyto elektrárny měly být částečně nahrazeny rozšířením jaderné elektrárny Paks.

(20) V roce 2011 byla realizována národní energetická strategie na období do roku 2030 (11). Tato strategie se zaměřuje na scénář založený na jaderné energii, uhlí a „zelené“ energii pro Maďarsko. Maďarský provozovatel přenosové soustavy (PPS) MAVIR předpovídá, že do roku 2026 bude v Maďarsku potřeba přinejmenším 5,3 GW nové výrobní kapacity a do roku 2031 o něco více než 7 GW, a to v důsledku budoucí poptávky a vyřazování stávající výrobní kapacity v Maďarsku (12). Společnost MAVIR rovněž předpovídá, že téměř celý stávající výrobní park uhelných elektráren bude v letech 2025 až 2030 vyřazen a že instalovaný výkon plynových jednotek v Maďarsku klesne přibližně o 1 GW, jak ukazuje tabulka 1 předložená Maďarskem dne 16. ledna 2017. Maďarsko uvedlo, že studie společnosti MAVIR při odhadu požadovaných 7 GW nové kapacity nezohledňuje dovoz ani nové instalované kapacity. Tabulka 1 Očekávané vyřazení vnitrostátního instalovaného výkonu do roku 2031 (MW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Zdroj: maďarské orgány (Mavir).

(21) Maďarsko a Rusko uzavřely mezivládní dohodu s cílem rozvíjet nové kapacity v Paksi. Maďarsko vysvětlilo, že zachováním jaderné energie ve skladbě zdrojů energie by mohlo řešit potřebu nahrazení postupně vyřazovaných kapacit, rozvoje nových kapacit a naplňování cíle Maďarska, pokud jde o cíle Unie v oblasti klimatu (zejména ty, které souvisejí s očekávaným snížením emisí CO2).

2.3. POPIS NOVÝCH JEDNOTEK – TECHNOLOGIE, KTERÁ MÁ BÝT POUŽITA

(22) Nové jednotky 5 a 6 jaderné elektrárny Paks II budou vybaveny technologií VVER 1200 (V491) a bude se jednat o pokročilejší reaktory generace III+. Maďarsko vysvětluje, že technické specifikace jednotek, které mají být použity v elektrárně Paks II, ve výsledku přinesou kromě zvýšených bezpečnostních prvků také značné výhody oproti stávajícím jednotkám jaderné elektrárny Paks, jako je zvýšená účinnost a hospodárnější provoz.

(23) Kromě výrazně vyššího instalovaného výkonu VVER 1200 (V491) existuje také podstatný rozdíl v předpokládané provozní životnosti (60 let pro jednotky VVER 1200 oproti 30 letům pro stávající jednotky jaderné elektrárny Paks) a širší ovladatelnosti, která umožňuje, aby byla kapacita jednotlivých jednotek v určitém rozsahu upravována podle potřeby sítě.

(24) Snížení množství paliva, které nové jednotky vyžadují, odráží také technologická zlepšení v posledních letech. Namísto stávajícího dvanáctiměsíčního palivového cyklu mohou nové jednotky fungovat v osmnáctiměsíčním cyklu. To znamená, že nové jednotky budou vyžadovat méně odstavení za rok pro doplnění paliva a zařízení bude schopno pracovat průměrně ročně delší dobu a tak nebude ztrácet výrobní čas.

(25) Technické specifikace také ukazují, že hustota výkonu, která bude poskytována novými palivovými kazetami, bude výrazně vyšší než u stávajících palivových kazet. To pak znamená, že lze dosáhnout vyššího výkonu na hmotnostní jednotku palivového materiálu, což může zlepšit ekonomické výsledky elektrárny.

2.4. PŘÍJEMCE

(26) Jak je vysvětleno v oddíle 2.3 rozhodnutí o zahájení řízení, příjemcem opatření je společnost Paks II, která je v současné době vlastněna maďarským státem. Práva akcionářů vykonává úřad předsedy vlády. Společnost Paks II bude vlastnit a provozovat jednotky reaktorů 5 a 6, které budou hrazeny maďarským státem.

(27) Bod odůvodnění 19 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětluje, jak byly akcie společnosti Paks II, které původně držela skupina MVM, převedeny na maďarský stát (13). Podle informací předložených Maďarskem dne 30. ledna 2016 byla kupní cena převodu 10,156 miliardy HUF, což je přibližně 33 milionů EUR.

2.5. STRUKTURA FINANCOVÁNÍ PROJEKTU A PRÁVA A POVINNOSTI VYPLÝVAJÍCÍ ZE SMLOUVY O INŽENÝRSKÝCH, POŘIZOVACÍCH A STAVEBNÍCH PRACÍCH

2.5.1. MEZIVLÁDNÍ DOHODA O FINANCOVÁNÍ

(28) V rámci mezivládní dohody (14) poskytlo Rusko Maďarsku státní půjčku ve formě revolvingového úvěru ve výši 10 miliard EUR na financování rozvoje jednotek 5 a 6 jaderné elektrárny v Paksi. Úroková sazba úvěru se pohybuje mezi 3,95 % a 4,95 % (15). Půjčka je vyčleněna na návrh, výstavbu, uvedení do provozu těchto nových jednotek elektrárny.

(29) Mezivládní dohoda o financování stanoví, že Maďarsko musí půjčku použít na financování 80 % hodnoty smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích na provedení prací a služeb a dodávky zařízení, zatímco zbývajících 20 % smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích bude uhrazen Maďarskem (viz 15. bod odůvodnění). Půjčku musí Maďarsko využít do roku 2025.

(30) Půjčku musí Maďarsko vrátit do 21 let od 15. března nebo 15. září od data uvedení do provozu obou nových jednotek 5 a 6 jaderné elektrárny, nejpozději však do 15. března 2026 (16).

(31) Platby v rámci mezivládní dohody o financování lze uskutečnit pouze po vydání žádosti Ministerstva pro národní hospodářství Maďarska a oznámení o schválení Ministerstvem financí Ruska.

2.5.2. SMLOUVA O INŽENÝRSKÝCH, POŘIZOVACÍCH A STAVEBNÍCH PRACÍCH

(32) Podle smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích musí akciová společnost NIAEP dodat dva reaktory podle podrobných technických specifikací v dohodnutých termínech a za dohodnutou jednorázovou cenu ([…] (*1) miliard EUR). Všechny dosud nedefinované náklady se považují za zahrnuté do této ceny […] (17).

(33) Smlouva stanoví, že za určitých okolností bude vyplacena náhrada škody (18), […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3. VZTAH MEZI STÁTEM A PŘÍJEMCEM

(36) Maďarsko zpočátku předpokládalo, že společnost Paks II zůstane 100 % dceřinou společností MVM Hungarian Electricity Ltd., kterou vlastní maďarský stát a obce. Od listopadu 2014 již společnost Paks II není dceřinou společností MVM Hungarian Electricity Ltd. ani součásti skupiny MVM, ale je 100 % přímým státním podnikem, který v současnosti nemá se skupinou MVM žádný právní vztah.

(37) Pokud jde o činnost společnosti Paks II, zejména o prodej elektřiny, Maďarsko uvedlo, že v této fázi neexistuje nebo není plánována žádná samostatná dlouhodobá dohoda o prodeji elektřiny s odděleným dodavatelem. Maďarské orgány předpokládají, že elektřina vyráběná společností Paks II bude prodávána na trhu a spotřebitelům elektřiny v souladu s obvyklými tržními praktikami o smlouvách o prodeji elektřiny v základním zatížení. Podle maďarských orgánů by Paks II jako generátor základního zatížení po předpokládané dlouhé období provozu byl cenovým příjemcem podobným stávajícím výrobcům jaderné energie v Evropě.

(38) Společnost Paks II bude vlastníkem jaderné elektrárny Paks II a během fáze výstavby obou reaktorů bude plně financována vlastním kapitálem maďarského státu. Maďarské orgány se domnívají, že v tomto stádiu nebude nutný žádný přímý závazek společnosti Paks II.

(39) Maďarsko nebude převádět finanční prostředky potřebné pro převod kupní ceny jaderné elektrárny Paks II na účty společnosti Paks II. Největší část těchto finančních prostředků bude držet Banka pro rozvoj a zahraniční hospodářské záležitosti Ruska (Vnesheconombank). Za každý milník, který bude považován za splněný, podá společnost Paks II bance Vnesheconombank žádost o zaplacení 80 % dlužné částky přímo akciové společnosti NIAEP. Zároveň podá žádost maďarské agentuře pro správu veřejných dluhů o úhradu zbývajících 20 %.

(40) Zbytek finančních požadavků společnosti Paks II během fáze výstavby bude pokryt prostřednictvím vlastního kapitálu z maďarského státního rozpočtu. Počáteční částka vyčleněná během fáze výstavby bude činit až […] miliard EUR (rozdíl mezi částkou 12,5 miliard EUR stanovenou pro projekt jaderné elektrárny v mezivládní dohodě a skutečnou kupní cenou jaderné elektrárny Paks II ve výši […] miliard EUR). Maďarsko to považuje za strop pro státní prostředky, které lze čerpat na výstavbu jaderné elektrárny Paks II, alespoň bez dalšího posouzení. V případě, že požadavky na kapitál tuto částku překročí, Maďarsko tvrdí, že investice navýší, pokud by jeho posouzení v dané době dospělo k závěru, že je ekonomicky rozumné tak učinit.

(41) Maďarsko tvrdí, že analýza citlivosti týkající se případných dodatečných nákladů, které by vznikly společnosti Paks II během fáze výstavby, dospěla k závěru, že by se její náklady musely zvýšit desetinásobně, aby došlo ke snížení předpokládané vnitřní míry návratnosti o 1 %. Maďarsko proto očekává malý dopad zvyšování nákladů.

2.6. MAĎARSKÝ TRH S ELEKTŘINOU

2.6.1. POPIS MAĎARSKÉHO TRHU S ELEKTŘINOU

(42) Současná struktura maďarského trhu s elektřinou vznikla v roce 1995, kdy byla privatizována většina velkých elektráren a dodavatelů veřejných služeb a distribučních společností. Stát si v tomto odvětví zachovává dominantní postavení prostřednictvím státem vlastněné vertikálně integrované energetické společnosti, skupiny MVM.

(43) Studie společnosti MAVIR uvedená v 20. bodě odůvodnění vysvětluje, že od roku 2014 celková vnitrostátní spotřeba vzrostla o 2,7 % a v roce 2015 činila 43,75 TWh. Z této spotřeby činila vnitrostátní výroba 30,06 TWh, což představuje 68,72 % celkové spotřeby elektřiny (viz graf 1). Dovoz činil 13,69 TWh, což odpovídá 31,28 % celkové spotřeby. Jakožto výrobce má státem vlastněná skupina MVM významnou přítomnost na trhu, a to díky svému hlavnímu výrobnímu aktivu, jaderné elektrárně Paks, která v roce 2015 poskytla 52,67 % elektřiny z vnitrostátní výroby, jak ukazuje graf 1. Elektrárna Mátra je elektrárna spalující lignit, kterou vlastní především společnost RWE Power AG (50,92 %), přičemž skupina MVM vlastní také 26,15 % jejích akcií. Další větší (többi nagyerőmű) a menší (kiserőművek) elektrárny hrají nevýznamnou roli v celkové výrobní struktuře maďarského trhu. Kromě toho má vertikálně integrovaná část skupiny MVM, velkoobchodní skupina MVM Partner, dominantní postavení na velkoobchodním trhu s elektřinou (19). Graf 1 Skladba celkové spotřeby elektřiny v Maďarsku v roce 2015 Zdroj: Střednědobý a dlouhodobý vývoj výrobních aktiv maďarského systému elektrické energie (Mavir, 2016) ( 20 ). Graf 2 Hrubá vnitrostátní výroba elektřiny v Maďarsku v roce 2015 Zdroj: Střednědobý a dlouhodobý vývoj výrobních aktiv maďarského systému elektrické energie (Mavir, 2016).

(44) V Maďarsku jsou nejběžnější velkoobchodní transakce uzavírány prostřednictvím dvoustranných dlouhodobých smluv o prodeji elektřiny, kdy výrobci souhlasí s prodejem minimálního předem definovaného objemu velkoobchodníkům a obchodníci jsou povinni zakoupit minimální objem. Dlouhodobé smlouvy o prodeji elektřiny jsou většinou uzavírány v souladu s normami stanovenými Evropskou federací obchodníků s energií.

(45) Společnost Hungarian Power Exchange Ltd. (HUPX) začala působit v červenci 2010 jako dceřiná společnost provozovatele přenosové soustavy MAVIR. Nabízí obchody na denním trhu, jakož i fyzické obchody s futures. Obchody na denním trhu začínají každý den v 11 hodin dopoledne na základě nabídek a návrhů vztahujících se na každou hodinu následujícího dne. Obchodování se uzavírá nejpozději v 11:40. Fyzické obchody s futures lze uskutečnit na čtyři nejbližší týdny, tři nejbližší měsíce, čtyři nejbližší čtvrtletí a tři nejbližší roky. Pro takové transakce jsou určeny obchodní dny, kdy jsou nabídky a návrhy prováděny v určitém časovém intervalu. Od března roku 2016 jsou na vnitrodenním trhu HUPX obchodovatelné jak 15 minutové produkty, tak i hodinové bloky. Kromě organizovaných denních a vnitrodenních trhů uzavřela společnost HUPX dohody o spolupráci se dvěma makléřskými společnostmi, které poskytují službu nabízení mimoburzovních (OTC) obchodů za účelem zúčtování mezi společnými klienty.

(46) Kromě denních aukcí, které neorganizuje společnost HUPX, se elektřina obchoduje také na burzách v rámci EU nebo na OTC platformách, jakož i prostřednictvím přímých dvoustranných dohod (viz 44. bod odůvodnění).

(47) Jak je patrné z grafu 1 v 43. bodě odůvodnění, Maďarsko je čistým dovozcem elektřiny, přičemž dovoz tvoří přibližně 30 % spotřeby elektřiny v Maďarsku. Jak ukazuje graf 3, velkoobchodní cena elektřiny je v Maďarsku nejvyšší v rámci propojeného regionu sousedícího s touto zemí (tj. s výjimkou Polska nebo Slovinska). Graf 3 Měsíční průměrné denní ceny při odběru základního výkonu v regionu střední a východní Evropy (včetně Maďarska) a Německa (2010–2016) Zdroj: Evropská komise.

(48) Krátkodobý odhad cen při odběru základního výkonu v regionu naznačuje stejný trend, tedy že maďarské ceny při odběru základního výkonu budou nejvyšší v regionu (viz graf 4). Graf 4 Regionální ceny futures při odběru základního výkonu pro období leden až červen 2017 Zdroj: Evropská komise (na základě údajů zveřejněných společností Power Exchange Central Europe) (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Země je dobře propojena se sousedními zeměmi – kapacita propojení elektrické energie v roce 2014 činila 30 %, což je více, než je cíl pro rok 2020 (21). V roce 2014 začalo fungovat propojení česko-slovensko-maďarsko-rumunského trhu, což vedlo k nárůstu likvidity HUPX a k poklesu cenové nestálosti. Graf 5 shrnuje údaje o výměně elektřiny se sousedními zeměmi v roce 2014. Graf 5 Výměna elektřiny mezi Maďarskem a sousedními zeměmi Zdroj: Údaje o maďarské elektrické soustavě (Mavir, 2014).

2.6.2. POPIS PŘEDPOKLÁDANÉHO VÝVOJE MAĎARSKÉHO TRHU S ELEKTŘINOU

(50) Na základě studie společnosti MAVIR (22) uvedené v 20. bodě odůvodnění bude téměř celý výrobní park uhelných elektráren mezi lety 2025 a 2030 vyřazen a instalovaný výkon plynových jednotek v Maďarsku klesne o 1 GW. Ve srovnání s odhady růstu špičkového zatížení se předpokládá, že dostupná výrobní kapacita vnitrostátních výrobců energie klesne do roku 2021 pod úroveň špičkového zatížení. V důsledku toho provozovatel přenosové soustavy odhaduje, že maďarský trh bude potřebovat nejméně 5,3 GW dodatečné nové kapacity výroby elektřiny do roku 2026 a o něco více než 7 GW do konce období, na něž se prognóza vztahuje, v roce 2031. To je znázorněno níže v grafu 6, který ukazuje, že bude vyžadováno značné množství instalovaného výkonu nad rámec rostoucího špičkového zatížení. Maďarsko ve svém podání ze dne 16. ledna 2017 vysvětlilo, že má povinnost zajistit určitou úroveň zbývající kapacity odrážející standardní postupy PPS sítě ENTSO-E. Zbývající kapacita představuje rozdíl mezi vnitrostátní spolehlivou dostupnou kapacitou spolu s vnitrostátní výrobní kapacitou a se špičkovým zatížením a rezervou systémových služeb. Zbývající kapacita je součástí vnitrostátní výrobní kapacity, která zůstává v systému k pokrytí jakýchkoliv naplánovaných vývozů, neočekávaných změn zatížení, rezervy systémových služeb a neplánovaných výpadků ve vztažném bodě. Graf 6 Dodatečné požadavky na kapacitu v maďarském odvětví elektrické energie Zdroj: Střednědobý a dlouhodobý vývoj výrobních aktiv maďarského systému elektrické energie (Mavir, 2016) („Csúcsterhelés“ znamená „špičkové zatížení“).

(51) Maďarsko uvádí, že navzdory tvrzením o relativně vysokém požadavku na novou výrobní kapacitu, údaje Platts Powervision naznačují, že ve skutečnosti se buduje poměrně málo nových kapacit, jak je uvedeno v tabulce 2. Maďarsko také tvrdí, že podle údajů společnosti Platt je jedinou elektrárnou, která je v současné době v Maďarsku ve výstavbě, zařízení na výrobu energie z odpadů o výkonu 44 MW. Maďarsko dále vysvětluje, že ačkoliv existují plány investorů na výstavbu větších (plynových) elektráren, žádný z těchto projektů nelze považovat za potvrzený, jelikož investorům dosud nevznikly podstatné nevratné výdaje, jako jsou náklady na výstavbu, které by prokazovaly odhodlání projekt skutečně uskutečnit. Tabulka 2 Nové kapacity, které mají být budovány v maďarském odvětví elektrické energie Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7. DŮVODY VEDOUCÍ K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

(52) V květnu 2015 Maďarsko oznámilo Komisi své plány na investice do výstavby dvou nových jaderných reaktorů v elektrárně Paks z důvodu právní jistoty a tvrdilo, že opatření nepředstavuje státní podporu, neboť stát jedná jako tržní investor, který usiluje o dosažení přiměřeného zisku. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila obavy, že opatření bude znamenat státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, a to na základě informací dostupných v dané fázi. Komise zejména vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda opatření představuje pro Paks II selektivní výhodu, jelikož Maďarsku během fáze oznamování nevzneslo námitku proti existenci ostatních prvků státní podpory.

(53) Důvody pro pochybnosti vyplynuly z výsledku testu zásady investora v tržním hospodářství (dále jen „ZITH“), který posuzuje, zda by investor na trhu investoval do projektu za stejných podmínek jako veřejný investor v okamžiku přijetí rozhodnutí o provedení veřejné investice (23). Test ZITH je uznán také judikaturou (24).

(54) Z formálního hlediska test ZITH usiloval o zdůvodnění toho, zda by očekávaná vnitřní míra návratnosti investice byla vyšší než čistě tržní měřítko vážených průměrných nákladů na kapitál (WACC) s ohledem na projekt, kterého se investice týkají (25). Zatímco Maďarsko odhadovalo, že vnitřní míra návratnosti projektu je větší než čistě tržní měřítko vážených průměrných nákladů na kapitál, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda by vážené průměrné náklady na kapitál neměly být považovány za vyšší.

(55) Vzhledem k pochybnostem ohledně existence státní podpory Komise dále zkoumala, zda by případná opatření státní podpory mohla být považována za slučitelná s vnitřním trhem. Avšak vzhledem k tomu, že maďarské orgány měly za to, že se na opatření nevztahuje státní podpora, maďarské orgány v předběžné fázi nepředložily důvody, na základě kterých by opatření bylo slučitelné s vnitřním trhem. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o tom, že opatření nespadá do oblasti působnosti sdělení Komise – Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (26), jelikož se tyto pokyny nevztahují na opatření v oblasti jaderné energie a radioaktivního odpadu. Přestože Komise dospěla k závěru, že pro posouzení oznámeného opatření nebyly použitelné žádné jiné pokyny, Komise rovněž dospěla k závěru, že může opatření prohlásit za přímo slučitelné podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud má opatření dosáhnout cíle společného zájmu, je nezbytné a přiměřené a pokud pozitivní dopady dosažení společného cíle převažují nad negativními dopady na hospodářskou soutěž a obchod.

(56) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda lze opatření považovat za přiměřené, tj. zda je opatření omezeno na minimální úroveň investiční podpory, která je nezbytná pro úspěšnou výstavbu dodatečných jednotek na výrobu elektřiny pro dosažení sledovaného společného cíle. Příjemce by získal výrobní prostředky, aniž by čelil zvláštnímu riziku spojenému s náklady na refinancování, kterému by čelili ostatní účastníci trhu. Komisi nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, jak by Maďarsko zabránilo takovému nadměrnému vyrovnání.

(57) Komise zdůraznila, že maďarský trh s výrobou elektřiny se vyznačuje poměrně vysokou koncentrací trhu, přičemž stávající jaderná elektrárna Paks zajišťuje okolo 50 % vnitrostátní výroby. Při neexistenci nových kapacit by výroba elektřiny jadernou elektrárnou Paks a Paks II pravděpodobně zajišťovala ještě větší část zásobovacího trhu, což by mohlo narušovat maďarský trh s elektřinou. Maďarsko Komisi neposkytlo podrobné důkazy o tom, jak by zajistilo nepřetržité nezávislé fungování stávajících a nových výrobních aktiv.

(58) Komise nakonec poznamenala, že v důsledku zvláštností maďarského trhu s elektřinou by provoz elektrárny Paks II mohl způsobit riziko likvidity na velkoobchodním trhu tím, že omezí počet nabízených dodávek na trhu. V závislosti na způsobu prodeje elektřiny vyrobené novými reaktory na trhu by mohla být významně ovlivněna likvidita, mohly by se zvýšit překážky vstupu a hospodářská soutěž na různých úrovních trhu by mohla být narušena. Maďarsko neposkytlo podrobné vysvětlení toho, jak bude společnost Paks II obchodovat s elektřinou a jak bude zajištěna likvidita trhu.

(59) Komise proto vyjádřila pochybnosti o tom, že by opatření mohlo zahrnovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

(60) Vzhledem k tomu, že neexistují dostatečné důkazy, nebyla Komise schopna dospět k žádným závěrům ohledně slučitelnosti takového opatření s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c). Kromě toho, na základě pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení a vzhledem k tomu, že v dané době Maďarsko neposkytlo argumenty ohledně slučitelnosti, Komise zkoumala řadu obav o narušení hospodářské soutěže a možností, že Paks II může být nadměrně kompenzována.

(61) Pokud jde o pochybnosti ohledně přiměřenosti vyjádřené výše v 56. bodě odůvodnění, Komise zkoumala, zda by společnost Paks II mohla v důsledku podpory reinvestovat zisky, které nejsou vyplaceny státu ve formě dividend, za účelem rozvoje nebo nákupu dodatečných výrobních aktiv, a tím posílit své postavení na trhu.

(62) Pokud jde o pochybnosti ohledně přiměřenosti vyjádřené v 56. bodě odůvodnění, Komise rovněž prošetřila Maďarskem zamýšlenou politiku dividend, a zejména to, zda bude požadovat dividendy (podle vlastního uvážení v závislosti na zisku dosaženého společností Paks II), nebo spíše ponechá zisky společnosti Paks II. Komise se obávala, že by společnost Paks II mohla využít svých zisků k reinvestování prostřednictvím rozvoje nebo nákupu dodatečných výrobních aktiv a tak dále narušovat hospodářskou soutěž.

(63) Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, vzhledem k poměrně vysoké koncentraci maďarského trhu s výrobou elektřiny a vzhledem k tomu, že stávající jaderná elektrárna Paks (skupiny MVM) zajišťuje okolo 50 % vnitrostátní výroby, měla Komise obavy, zda jsou elektrárna Paks a Paks II drženy odděleně a mohou být považovány za nezávislé a nespojené. Skutečnost, že společnost Paks II je v současné době právně nezávislá na skupině MVM, nebyla pro Komisi dostačující, neboť během fáze oznamování neobdržela žádné informace o tom, zda by jaderné elektrárny Paks a Paks II nadále fungovaly zcela odděleně, a to právně i strukturálně. Taková objasnění se ukázala jako nezbytná za účelem minimalizace rizika dalšího zvyšování koncentrace trhu.

(64) Dále, jak je vysvětleno v oddíle 2.6, jsou nejběžnější obchody v maďarském odvětví velkoobchodní energetiky uzavírány prostřednictvím dvoustranných dlouhodobých smluv o prodeji elektřiny a maďarská energetická burza („HUPX“) dosud nevyvolala dostatečnou úroveň likvidity. Vzhledem k tomu, že maďarské oznámení neodkazovalo na očekávané metody prodeje elektřiny z elektrárny Paks II, Komise zkoumala dopad Paks II na současné úrovně likvidity v Maďarsku v odvětví velkoobchodní elektřiny.

(65) S přihlédnutím k pochybnostem ohledně likvidity trhu uvedeným v 58. bodě odůvodnění si Komise přála zajistit, aby byla na trhu k dispozici široká nabídka nabídky, a to zejména s ohledem na dominantní postavení MVM Partner na velkoobchodním trhu s elektřinou (27). Komise se obávala, že úrovně likvidity mohou být významně ovlivněny a že náklady konkurentů na navazujícím trhu mohou být navýšeny omezením jejich konkurenčního přístupu k důležitým vstupům (omezení přístupu ke vstupům). K tomu by mohlo dojít, kdyby se elektřina vyráběná společností Paks II prodávala především prostřednictvím dlouhodobých smluv pouze určitým dodavatelům, čímž by byla tržní síla společnosti Paks II na výrobním trhu převedena na maloobchodní trh.

(66) Komise proto usilovala o získání dodatečných informací týkajících se strategie obchodování s energií společnosti Paks II se zvláštním zřetelem na to, zda by se jednalo o transakce za obvyklých tržních podmínek nabízením elektřiny na burze nebo na jiné transparentní obchodní platformě.

3. POSTOJ MAĎARSKÉ VLÁDY

3.1. POSTOJ MAĎARSKA K EXISTENCI PODPORY

3.1.1. HOSPODÁŘSKÁ VÝHODA

(67) Maďarsko ve svém sdělení uvádí, že investice nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU, protože společnosti Paks II nepřináší žádnou hospodářskou výhodu. Maďarsko toto tvrzení dokládá tím, že investice do Paks II splňuje test ZITH (viz 53. a 54. bod odůvodnění).

(68) Maďarsko zejména tvrdí, že test ZITH je splněn dvěma způsoby (28). Za prvé, vážené průměrné náklady na kapitál projektu jsou nižší než jeho vnitřní míra návratnosti. Za druhé tvrdí, že celkové měrné náklady na výrobu energie jsou dostatečně nízké, aby byla zajištěna konkurenceschopnost jaderné energie s ohledem na jiné technologie výroby a aby nabízela přiměřené výnosy při převažující cenové úrovni elektřiny (29).

(69) Maďarsko předložilo k podpoře svého názoru tyto studie a podpůrnou dokumentaci: a) analýza dokládající zásadu investora v tržním hospodářství („studie ZITH“, 18. února 2015), b) ekonomická analýza projektu jaderné energie Paks II („ekonomická studie“, 8. října 2015) (30), c) dopisy zástupci generálního ředitele pro státní podporu reagující na předběžnou analýzu Komise (objasňující dopisy): — první dopis („první objasňující dopis“, 16. října 2015), — druhý dopis („druhý objasňující dopis“, 29. října 2015), d) podání reagující na rozhodnutí o zahájení řízení (odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení): — dopis zástupci generálního ředitele pro státní podporu v návaznosti na zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení Komisí dne 3. prosince 2015 („dopis o přijetí rozhodnutí o zahájení řízení“), — podání Maďarska Komisi ze dne 29. ledna 2016 („podání reagující na rozhodnutí o zahájení řízení“), e) odpověď vlády Maďarska na připomínky třetích stran k rozhodnutí o zahájení řízení ve věci státní podpory ze dne 7. dubna 2016 („odpověď na připomínky třetích stran“), f) odpověď na žádost o informace ze dne 18. března 2016 ze dne 21. dubna 2016 („další objasnění“).

(70) Maďarská vláda dále také předložila finanční model, který byl použit k výpočtu vnitřní míry návratnosti projektu. Komisi byly předloženy dvě verze modelu: a) původní verze dne 16. března 2015 („předběžný finanční model“), b) konečná verze dne 16. října 2015 („finanční model“).

(71) S výjimkou „dalších objasnění“ se dokumenty uvedené v 69. bodě odůvodnění zabývají otázkou výpočtů vážených průměrných nákladů na kapitál a vnitřní míry návratnosti, byť s různými úrovněmi podrobností. Vnitřní míra návratnosti projektu je vypočtena pomocí finančního modelu (31). Celkové měrné náklady na výrobu energie jsou diskutovány v ekonomické studii a v „dalších objasněních“ (viz 69. bod odůvodnění).

(72) Pokud jde o analýzu provedenou Maďarskem, dokumenty uvedené v 69. bodě odůvodnění písm. c) až f) obsahují různé aktualizace údajů předložených ve studii ZITH a následně v ekonomické studii. Zejména některé aktualizace jsou datovány po dni podpisu smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích dne 9. prosince 2014, tj. rozhodnutí o počáteční investici.

(73) Rozhodnutí o zahájení řízení poskytuje podrobné hodnocení postoje Maďarska k jednotlivým klíčovým otázkám, jak se odráží v jeho podáních až do dne rozhodnutí o zahájení řízení (32). Zbývající část tohoto oddílu poskytuje přehled o postoji Maďarska ke klíčovým otázkám vzneseným po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení. Zejména budou samostatně představena uplatňování vážených průměrných nákladů na kapitál, vnitřní míry návratnosti a celkových měrných nákladů na výrobu energie.

3.1.1.1. Postoj Maďarska k váženým průměrným nákladům na kapitál

(74) Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo svůj odhad vážených průměrných nákladů na kapitál v rozsahu 6,2 % až 7,7 %, jak uvedlo i ve svých předcházejících podáních. Rovněž zopakovalo své dřívější argumenty uvedené v objasňujících dopisech a poznamenalo, že Komise tyto argumenty v rozhodnutí o zahájení řízení neposoudila.

3.1.1.2. Postoj Maďarska k vnitřní míře návratnosti

(75) Tento oddíl přezkoumává postoj Maďarska ve vztahu k výpočtu vnitřní míry návratnosti, který použil finanční model pro výpočet budoucích peněžních toků v souvislosti s projektem a stanovení jeho vnitřní míry návratnosti. Hlavní prvky finančního modelu jsou: 1) různé dlouhodobé předpovědi cen elektřiny a 2) různé provozní předpoklady týkající se jaderné elektrárny.

A) Předpovědi cen elektřiny

(76) Předpovědi cen použité maďarskou vládou byly přezkoumány v rozhodnutí o zahájení řízení. Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko kritizovalo Komisi za to, že pro výpočet vnitřní míry návratnosti projektu použila pouze jednu křivku předpovídaných cen (vycházející ze Světového energetického výhledu pro rok 2014 Mezinárodní energetické agentury (IEA WEO 2014)) (33). Zejména poukázalo na to, že k posouzení vnitřní míry návratnosti by měly být použity všechny předpovědi cen předložené v ekonomické studii.

B) Provozní předpoklady

(77) Provozní předpoklady pro finanční model a výpočty vnitřní míry návratnosti poskytl technický tým Paks II. Přestože původně nebyly poskytnuty žádné podrobnosti odůvodňující tyto provozních předpoklady, Maďarsko následně ve svých odpovědích na žádosti Komise o informace předložilo podkladové informace k těmto předpokladům. Klíčovým podáním v tomto ohledu jsou další objasnění předložená v odpovědi na žádost o informace v návaznosti na rozhodnutí o zahájení řízení a připomínky třetích stran.

C) Vnitřní míra návratnosti projektu

(78) V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko zopakovalo výsledky svých dřívějších výpočtů míry návratnosti projektu v rozmezí 8,6 % až 12,0 %.

(79) Odpověď Maďarska na rozhodnutí o zahájení řízení kritizovala posouzení dopadu prodlev na vnitřní míru návratnosti projektu (snížení o 0,9 % při prodlevě 5 let) provedené Komisí. Tento údaj byl vypočten na základě předpokladu prodlevy během provozního období. Maďarsko však tvrdilo, že prodleva při výstavbě by mohla zvýšit vnitřní míru návratnosti projektu, pokud by došlo také k prodlevě u vzniku nákladů.

3.1.1.3. Postoj Maďarska k celkovým měrným nákladům na výrobu energie

(80) Tento oddíl přezkoumává postoj Maďarska k celkovým měrným nákladům na výrobu energie v elektrárně Paks II (34).

A) Ekonomická studie

(81) Maďarsko ve své ekonomické studii uvedlo, že celkové měrné náklady na výrobu energie v elektrárně Paks II jsou dostatečně nízké, aby byla konkurenceschopná s jinými technologiemi výroby energie. Studie předložila tři odhady celkových měrných nákladů na výrobu energie v souvislosti s projektem jaderné elektrárny v Maďarsku. První odhad 70 EUR/MWh byl založen na diskontní sazbě 7 % (horní hranice odhadovaných vážených průměrných nákladů na kapitál uvedená ve stejné ekonomické studii) a byl převzat ze společné publikace OECD/IEA/NEA z roku 2015 „Předpokládané náklady na výrobu elektrické energie“ („studie OECD/IEA/NEA 2015“) (35). Druhý odhad celkových měrných nákladů na výrobu energie ve výši 50–63 EUR/MWh byl založen na studii, kterou provedl Aszodi a kol. (2014) a která používá diskontní sazbu na základě úrokové sazby ruského úvěru v rozmezí 4–5 % (36). Třetí odhad celkových měrných nákladů na výrobu energie ve výši 58–120 EUR/MWh (skutečné ceny v roce 2013) byl vypočten pomocí srovnávací analýzy založené na údajích zveřejněných různými mezinárodními agenturami, které poskytují potenciální rozsah celkových měrných nákladů na výrobu energie (37). Studie dospěla k závěru, že celkové měrné náklady na výrobu energie maďarskou jadernou elektrárnou se pohybují v rozmezí od 50,5 do 57,4 EUR/MWh (skutečné ceny v roce 2013), kde byly obě koncové hodnoty vypočteny za použití úrokové sazby rovnající se oběma koncovými hodnotám rozsahu vážených průměrných nákladů na kapitál (6,2 % a 7,0 %) uvedeným v téže ekonomické studii (38). Při srovnání s budoucími cenami elektřiny z téže ekonomické studie lze argumentovat, že maďarský projekt jaderné elektrárny je ziskový a Maďarsko proto tvrdí, že soukromý investor by považoval za rozumné tento projekt uskutečnit.

B) Další objasnění

(82) V odpovědi na dotaz Komise, jak lze srovnat celkové měrné náklady na výrobu energie v rozmezí 50,5–57,4 EUR/MWh uvedené v závěru ekonomické studie s rozsahem 89–94 USD/MWh uvedeným ve studii OECD/IEA/NEA, Maďarsko v „dalších objasněních“ vysvětlilo, že rozdíl byl způsoben různými předpoklady, které byly použity v ekonomické studii a studii OECD/IEA/NEA, např. rozdílem v předpokládaném faktoru kapacity (85 % oproti 92 %) jaderných elektráren a v termínech uvedení do provozu (2020 oproti 2025).

3.2. POSTOJ MAĎARSKA K PŘÍPADNÉ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM

(83) Přestože Maďarsko ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení zdůraznilo, že opatření nezahrnuje státní podporu, předložilo připomínky k ošetření obav Komise týkajících se možné slučitelnosti opatření s vnitřním trhem vyjádřených v rozhodnutí o zahájení řízení pro případ, že by Komise dospěla k závěru, že zde státní podpora existuje.

3.2.1. POSTOJ K CÍLI SPOLEČNÉHO ZÁJMU

(84) Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení Maďarsko uvedlo několik politických úvah, které považuje za významné pro definování cíle společného zájmu, a to na základě: a) energetické politiky Maďarska, b) cílů smlouvy o Euratomu (39), c) mezery v budoucím instalovaném výkonu, d) diverzifikace zdrojů energie, e) dekarbonizace, f) tvorby pracovních míst, g) cenové dostupnosti.

(85) Maďarsko zdůraznilo, že na základě čl. 194 odst. 2 SFEU má každý členský stát svrchované právo zvolit si svoji skladbu zdrojů energie, a odkazuje na svou národní energetickou strategii na období do roku 2030 (viz 20. bod odůvodnění), která jako střednědobou energetickou strategii země stanoví využití jaderné energie, uhlí a obnovitelných zdrojů energie.

(86) Maďarsko rovněž odkazuje na čl. 2 písm. c) smlouvy o Euratomu, který stanoví, že Společenství Euratom má usnadňovat investice a zajišťovat budování základních zařízení nezbytných pro rozvoj jaderné energetiky ve Společenství. Maďarsko zdůrazňuje, že ustanovení smlouvy o Euratomu, která jsou závazná pro každý signatářský členský stát, je třeba chápat jako společný cíl Unie.

(87) Kromě toho Maďarsko vysvětluje, že provozovatel přenosové soustavy očekává růst poptávky po elektrické energii přibližně 4 % do roku 2030, a to hlavně v důsledku navrhované elektrizace dopravních a průmyslových systémů a systémů vytápění v Maďarsku. Tatáž studie provozovatele přenosové soustavy dospěla k závěru, že mnoho stávajících starších uhelných a plynových elektráren v Maďarsku zastarává a do roku 2030 se očekává jejich vyřazení. Tato studie také zjistila, že se očekává, že ve stejném časovém rámci se objeví jen několik málo nově instalovaných kapacit. To povede k předpokládanému poklesu stávající kapacity o 32 % a Maďarsko tvrdí, že výstavba elektrárny Paks II bude dobře cílenou reakcí na tyto předpokládané nedostatky v budoucí výrobní kapacitě.

(88) Maďarsko dále zdůrazňuje, že jeho závislost na dovozu plynu je vyšší než je průměr EU-28. Více než 95 % plynu využívaného v Maďarsku je dováženo, a to převážně z Ruska. Tvrdí, že závislost Maďarska na ropě nebo plynu by se bez jaderných zdrojů ve skladbě zdrojů energie výrazně zvýšila. Stalo by se tak obzvláště v případě postupného vyřazení stávajících provozních jednotek jaderné elektrárny Paks, kdy by další jednotky vyrábějící elektřinu musely využívat tato paliva k překlenutí budoucí mezery v celkovém vnitrostátním instalovaném výkonu popsaném v 50. bodě odůvodnění. Maďarsko se proto domnívá, že opatření by přispělo k rozmanitosti palivových zdrojů ve skladbě zdrojů energie a bezpečnosti dodávek energie v zemi.

(89) Maďarsko tvrdí, že projekt přispěje k cílům Unie na snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020, jelikož jaderné štěpení je považováno za nízkouhlíkový zdroj energie. Maďarské úřady tvrdí, že topografická a zeměpisná poloha země neumožňuje využití větrných elektráren na moři či vodních elektráren. Zbývající možnosti výroby energie z obnovitelných zdrojů jsou tak větrná energie na pevnině, solární energie a biomasa, avšak zavedení těchto technologií by nebylo dostatečné k pokrytí předpokládané mezery v budoucím výkonu zmíněném dříve v 50. bodě odůvodnění, pokud by se nepředpokládalo dodatečné využití jaderné energie. V důsledku toho Maďarsko tvrdí, že projekt podporuje dosažení cíle dekarbonizace.

(90) Maďarské orgány uvádějí, že projekt (jak během výstavby, tak i po ní) povede k významné tvorbě pracovních míst. To by bylo zvláště důležité vzhledem k zeměpisné poloze jaderné elektrárny Paks II, která leží v regionu NUTS II s HDP nižším než 45 % průměru EU na osobu. Maďarsko se proto domnívá, že realizace projektu by podpořila dosažení cíle růstu a významné tvorby pracovních míst v různých odvětvích.

(91) A konečně, Maďarsko tvrdí, že investice do nových kapacit výroby jaderné energie se přímo promítnou do nižších průmyslových a spotřebitelských cen elektřiny, což je v souladu s celoevropským cílem cenové dostupnosti služeb. Maďarsko také uvádí, že skutečnost, že během provozu nebude společnosti Paks II poskytnuta žádná podpora, podporuje tvrzení o cenové dostupnosti.

3.2.2. POSTOJ K NEZBYTNOSTI OPATŘENÍ

(92) Maďarsko vysvětluje, že vzhledem k narůstající mezeře ve výrobě, které Maďarsko čelí, je zapotřebí značného množství investic do výrobní kapacity, přičemž výše takových investic musí být větší než projekty, které jsou v současné době ve výstavbě nebo ve vývoji.

(93) Z těchto důvodů Maďarsko pověřilo společnost Nera Economic Consulting, aby provedla analýzu vývoje trhů s elektřinou v Maďarsku a sousedních zemích a příslušné definice trhu pro projekt elektrárny Paks II po jejím uvedení do provozu (dále jen „studie společnosti NERA“). Tato studie naznačuje, že výstavba nových jednotek 5 a 6 elektrárny Paks II by mohla být komerčně výhodnější než jiné typy investic do výroby energie na základě podmínek trhu v Maďarsku, jako je podobná kapacita plynových turbín s otevřeným cyklem a plynových turbín s kombinovaným cyklem. Maďarsko dospělo k závěru, že neexistuje žádný srovnávací scénář, který by splňoval cíle politiky.

3.2.3. POSTOJ K PŘIMĚŘENOSTI OPATŘENÍ

(94) Maďarsko opakuje, že očekává plné navrácení investice do jaderné elektrárny Paks II, a to jak formou kapitálového zhodnocení, tak i dividend.

(95) Kromě toho Maďarsko ve svém podání ze dne 28. července 2016, přestože mělo za to, že by projekt nezahrnoval státní podporu a že je v souladu s ZITH, poskytlo dodatečné informace v reakci na obavy vyjádřené v oddíle 3.3.6 rozhodnutí o zahájení řízení týkající se přiměřenosti pro případ, že by Komise zjistila, že oznámený projekt bude zahrnovat státní podporu.

(96) Maďarsko podlé svého podání uvádí, že společnost Paks II použije veškeré zisky plynoucí z činnosti bloků 5 a 6 elektrárny Paks II pouze k těmto účelům: a) Projekt Paks II, který je definován jako vývoj, financování, výstavba, uvedení do provozu, provoz a údržba, renovace, nakládání s odpady a vyřazení z provozu dvou nových jednotek jaderné elektrárny s reaktory VVER 5 a 6 v Paksi v Maďarsku. Zisky nesmějí být použity k financování investic do činností, které nespadají do rozsahu výše uvedeného projektu. b) Vyplacení zisku maďarskému státu (například formou dividend).

(97) Maďarsko rovněž potvrdilo, že se společnost Paks II zdrží (opětovného) investování do rozšíření kapacity nebo životnosti elektrárny Paks II a instalace dodatečných výrobních kapacit, s výjimkou reaktorů 5 a 6 elektrárny Paks II. Pokud by takovéto nové investice byly učiněny, oznámí to Maďarsko Komisi samostatně za účelem schválení státní podpory

3.2.4. POSTOJ K ÚČINKU OPATŘENÍ NA VNITŘNÍ TRH

(98) Maďarské orgány uvedly, že pokud by došlo k jakýmkoli rušivým účinkům, měly by být omezeny na období, kdy se bude překrývat vyřazení stávajících reaktorů jaderné elektrárny Paks a uvedení dvou nových reaktorů elektrárny Paks II do provozu. Maďarsko považuje za nepřiměřené předpokládat, že by životnost jaderné elektrárny Paks mohla překročit 50 let, období překrývání by proto bylo velmi krátké.

(99) Dále je podle názoru Maďarska období překrývání nezbytné a přiměřené s ohledem na potřebu, aby elektrárna Paks II byla v provozu v době, kdy se jaderná elektrárna Paks přiblíží na konci své prodloužené životnosti, a že vývoj a uvedení do provozu elektrárny Paks II může být zpožděno z důvodu technické složitosti uvedení nové jaderné elektrárny do provozu a vnějších faktorů mimo kontrolu smluvních stran (např. změna legislativy, bezpečnostní požadavky, regulační prostředí). Maďarsko rovněž uvedlo, že některé jednotky vybavené technologií VVER generace III a III+ čelí nebo se předpokládá, že budou čelit zpoždění ve srovnání s plánovaným obdobím výstavby elektrárny Paks II, jak je uvedeno níže v tabulce 3. Tabulka 3 Kumulované zpoždění výstavby jednotek s technologií VVER generace III a III+ Elektrárna (země) Zpoždění (roky) Stav Kudankulam – 1 (Indie) +5,8 dokončena Kudankulam – 2 (Indie) + 7 probíhá Novovoroněž II. – 1 (Rusko) +1,5 dokončena Novovoroněž II. – 2 (Rusko) +2,5 probíhá Leningrad II. – 1 (Rusko) + 2 probíhá Leningrad II. – 2 (Rusko) +2,5 probíhá Zdroj: maďarské orgány.

(100) Kromě toho Maďarsko zdůrazňuje, že jadernou elektrárnu Paks a dva nové reaktory Paks II vlastní a provozují samostatné subjekty a že skupina MVM není žádným způsobem spojena s projektem Paks II ani se společností Paks II. Rovněž tvrdí, že pokud by mělo být zvažováno spojení společnosti Paks II a skupiny MVM, takové spojení by podléhalo pravidlům kontroly spojování podniků.

(101) Maďarsko tvrdí, že skutečnost, že jsou obě společnosti ve vlastnictví státu, nezpochybňuje prima facie jejich obchodní autonomii. Naopak je možné prokázat, že společnosti jsou navzájem nezávislé, jelikož každá společnost má nezávislé rozhodovací pravomoci.

(102) Maďarsko tvrdí, že skupina MVM a společnost Paks II jsou nezávislé a nejsou spojené, a to na základě těchto důvodů: a) jsou řízeny různými vládními odděleními (skupina MVM ministerstvem pro národní rozvoj prostřednictvím Hungarian National Asset Management Inc. a společnost Paks II úřadem předsedy vlády), b) ve správních radách společností neexistují žádné sdílené nebo společné funkce ředitele, c) existují záruky k zajištění, že mezi společnostmi nejsou vyměňovány obchodně citlivé a důvěrné informace, d) rozhodovací pravomoci každé společnosti jsou samostatné a navzájem oddělené.

(103) Maďarsko kritizuje závěry Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení týkající se výpočtu podílu skupiny MVM na maďarském trhu s elektřinou. Maďarsko tvrdí, že tento podíl na trhu nebyl přezkoumán ve srovnání s ostatními výrobci na maďarském trhu a že podíl skupiny MVM na trhu byl vypočten pouze s ohledem na elektřinu vyrobenou na domácím trhu, bez ohledu na dovoz.

(104) Na základě studie společnosti NERA Maďarsko tvrdí, že jakékoli případné narušení hospodářské soutěže je třeba vykládat v kontextu trhu, který je větší než maďarský stát. Studie společnosti NERA ve svém hodnocení trhu zohledňuje tyto aspekty: a) stávající kapacity výroby a technické schopnosti (např. efektivnost, náklady na zahájení provozu), b) závazky k rozšíření výrobní kapacity (např. elektrárna ve výstavbě a nové obnovitelné zdroje energie), c) závazky k vyřazení stávajících jednotek z provozu (např. v důsledku směrnice o velkých spalovacích zařízeních), d) propojovací kapacity, e) palivo generátoru, CO2 a variabilní náklady na provoz a údržbu, f) fixní náklady na provoz a údržbu, které by se ušetřily při odstavení jednotky, g) náklady na nový vstup.

(105) Základem argumentace, proč má být hodnocen trh nad rámec Maďarska, je to, že dovoz elektřiny ze sousedních zemí činil v roce 2014 31,4 % maďarské spotřeby elektřiny. Maďarsko také tvrdí, že tato vysoká úroveň propojení se sousedními zeměmi se bude dále zvyšovat v důsledku nových propojení, které budou v letech 2016 až 2021 uvedeny do provozu mezi Slovenskem (2 × 400 kV a 1× 400 kV) a Slovinskem (1× 400 kV). Ve svém podání ze dne 16. ledna 2017 Maďarsko předložilo podrobnější informace o nadcházejících projektech přeshraničních přenosových vedení, podle nichž bude do roku 2029 vybudováno další propojení 2 × 400 kV se Slovenskem a do roku 2030 pak 1 × 400 kV s Rumunskem. Očekávané celkové propojovací kapacity pro dovoz a vývoz jsou uvedeny v tabulkách 4 a 5. Tabulka 4 Odhad instalovaných propojovacích kapacit pro dovoz v Maďarsku dle sítě ENSTO-E Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Tabulka 5 Odhad instalovaných propojovacích kapacit pro vývoz v Maďarsku dle sítě ENSTO-E Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) Studie rovněž identifikuje úspěšné propojení trhu s energiemi se Slovenskem, Českou republikou a Rumunskem a odkazuje na návrhy sítě ENTSO-E zveřejněné v říjnu 2015, které definovaly Maďarsko jako součást jednoho středo- a východoevropského regionu s koordinovanou kapacitou s několika zeměmi, se kterými dosud nemá dohody o propojení, včetně Rakouska, Německa a Polska (40). Maďarsko tvrdí, že ve srovnání s ostatními členskými státy je již v rámci Evropské unie vysoce integrovaným trhem s elektřinou, přičemž jeho propojovací kapacita představuje přibližně 75 % celkového instalovaného výkonu vnitrostátní výroby, tj. zhruba osmkrát více, než je cíl EU pro členské státy do roku 2020, a pětkrát více, než činí cíl EU pro členské státy do roku 2030. Podle názoru Maďarska je to dostatečný důvod pro zvažování možného narušení hospodářské soutěže ve větším měřítku.

(107) Pokud jde o využití nových technologií jak podle základního scénáře, tak při neexistenci elektrárny Paks II, studie společnosti NERA předpokládá, že vstupními technologiemi budou plynové turbíny s otevřeným nebo kombinovaným cyklem, přičemž předpokládá, že vstup a výstup jiných technologií, jako jsou obnovitelné zdroje, uhlí a jaderná energie, jsou nepravděpodobné čistě z ekonomického hlediska, a to z těchto důvodů: a) Současná a minulá rozhodnutí o vstupu elektráren využívajících obnovitelné zdroje závisí zásadně na vládních dotačních programech, spíše než na tržních cenách. V souladu s tím nejsou modely simulující tržní principy schopny určit, zda by elektrárny využívající obnovitelné zdroje mohly v praxi vstoupit nebo vystoupit. b) Vzhledem k obavám z klimatických změn je nyní budování nových uhelných a lignitových elektráren v EU velmi sporná, přičemž mnoho projektů je zpochybňováno prostřednictvím agenturních nebo soudních procesů. Není proto jasné, do jaké míry jsou nové projekty budování v EU proveditelné. c) Vývoj nově budované jaderné elektrárny v EU závisí také na energetické strategii, která zahrnuje jadernou energii a vyžaduje významné vládní a regulační rozhraní v procesu plánování a povolování. U jaderných elektráren je plánování a vývoj podstatně rozsáhlejší otázkou než u plynových turbín s otevřeným cyklem či plynových turbín s kombinovaným cyklem a výsledky jsou mnohem více závislé na vnitrostátních politikách a regulatorním uvážení. Proto se předpokládá, že jaderné elektrárny jsou budovány jedině v zemích, které již mají politiky nakloněné jaderné energii, a jedná se pouze o aktivní projekty, které jsou již ve výstavbě a/nebo u kterých již byly uzavřeny smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích.

(108) Studie společnosti NERA ukazuje, že podle základního scénáře (výstavba elektrárny Paks II) je možné vyvodit následující závěry: a) Očekává se, že poptávka po elektřině v Maďarsku výrazně poroste až do roku 2040. b) Maďarsko v současné době nemá dostatečné dodávky a musí dovážet značné množství elektřiny. Tento deficit se bude v letech 2015 až 2025 dále prohlubovat. c) Navzdory tomu, že elektrárna Paks II bude v roce 2025 zprovozněna, zůstane Maďarsko čistým dovozcem i v průběhu období překrývání provozu se stávajícími jednotkami jaderné elektrárny Paks a poté se začne jeho závislost na dovozu dále zvyšovat. d) Obnovitelné zdroje v Maďarsku v počátečních letech základního scénáře na základě odhadů sítě ENTSO-E vzrostou a dosáhnou cíle podílu obnovitelných zdrojů pro rok 2020, tedy 10,9 % spotřebované elektřiny, který Maďarsko přijalo ve svém národním plánu pro obnovitelné zdroje energie. Graf 7 Předpokládaný výkon pro jednotlivé technologie a vnitrostátní poptávka do roku 2040 (základní scénář) Zdroj: Studie společnosti NERA.

(109) Jak je vysvětleno výše v 93. bodě odůvodnění, studie společnosti NERA opakuje, že pokud by nebyla vybudována elektrárna Paks II, srovnatelnou kapacitu by vzhledem k podmínkám trhu v Maďarsku komerčně výhodněji než jiné druhy investic do výroby energie poskytly plynové turbíny s otevřeným a kombinovaným cyklem. Studie společnosti NERA naznačuje, že i přes nahrazení většiny kapacity elektrárny Paks II novou kapacitou plynových elektráren v Maďarsku by Maďarsko v průběhu modelovacího období podle srovnávacího scénáře s využitím plynu (viz graf 8) zůstalo i nadále silně závislé na dovozu elektřiny. Graf 8 Předpokládaný výkon pro jednotlivé technologie a vnitrostátní poptávka do roku 2040 (srovnávací scénář) Zdroj: Studie společnosti NERA.

(110) Maďarsko navíc tvrdí, že vzhledem k silnému sbližování tržních cen v sousedních zemích a v Maďarsku budou konkurenti pravděpodobně schopni zajišťovat svá rizika obchodováním s elektřinou na sousedních trzích bez nutnosti přímého obchodu s maďarskou elektřinou. Maďarsko na základě modelování studie společnosti NERA tvrdí, že cena elektřiny při odběru základního výkonu na regionálním trhu by zůstala i stejná podle srovnávacího scénáře (viz graf 9). Graf 9 Rozdíl v maďarských cenách při odběru základního výkonu podle základního a srovnávacího scénáře Zdroj: Studie společnosti NERA.

(111) Maďarsko zdůrazňuje, že posoudilo možné dopady Paks II v kontextu širšího trhu. Na základě studie společnosti NERA tvrdí, že vzhledem k tomu, že Slovensko je nejmenší ze sousedních trhů, se kterými má Maďarsko v současné době propojené trhy, byly by možné dopady Paks II nejvýraznější právě v této zemi. Tvrdí, že přítomnost společnosti Paks II na tomto propojeném trhu by do roku 2040 zůstala na úrovni přibližně 20 %.

(112) Studie společnosti NERA se rovněž zabývá možným širším propojeným trhem (Maďarsko + Slovensko + Rumunsko), přičemž tvrdí, že se jedná o bezprostřední sousední trhy, s nimiž je Maďarsko v současné době tržně propojeno. Na základě toho Maďarsko tvrdí, že dokonce i kombinované podíly skupiny MVM a společnosti Paks II (ve výši 10 až 20 %) na propojeném trhu Maďarska + Slovenska + Rumunska by byly značně pod hranicí, která by naznačovala možnost dominantního postavení (viz graf 10). Graf 10: Kombinované tržní podíly skupiny MVM a Paks II podle produkce (MWh) na trzích v Maďarsku, na Slovensku a v Rumunsku Zdroj: Studie společnosti NERA.

(113) Maďarsko kromě toho zdůrazňuje, že jak v létě, tak i v zimě by technologiemi použitými pro stanovení cen byly lignitové a uhelné elektrárny s vyššími marginálními náklady než Paks II, což znamená, že Paks II bude cenu spíše přejímat než určovat, a to i během období překrývání provozu jaderné elektrárny Paks a Paks II, kdy pravděpodobnost, že by jaderná technologie určovala cenu, zůstane hluboko pod 5 % během všech provozních hodin (viz graf 11). Graf 11 Palivo určující ceny na maďarském trhu s elektřinou Zdroj: Studie společnosti NERA.

(114) Maďarsko také v rozporu se závěry Komise uvedenými v 144. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jaderná elektrárna Paks II nezpůsobí riziko likvidity na velkoobchodním trhu omezením počtu nabídek zásobování. Tvrdí, že jako samostatná výrobní jednotka by nová elektrárna měla zvýšit likviditu a rozmanitost dodávek elektřiny. Maďarsko také poznamenává, že společnost Paks II v současné době nemá zákaznickou základnu, které by prodávala elektřinu přímo bez tržního obchodování.

(115) Maďarsko se opírá o řadu argumentů předložených Spojeným královstvím ve věci Hinkley Point C (41) o možných narušeních hospodářské soutěže a uvádí, že se vztahují také na Paks II. Tyto argumenty jsou formulovány následovně: a) Opatření by zachovalo expozici příjemce tržním silám a vytvořilo pobídky pro příjemce k soutěžení na velkoobchodním trhu s elektřinou. Maďarsko podporuje tento argument a dodává, že by neposkytovalo žádnou provozní podporu ve formě rozdílových smluv pro Paks II. b) Opatření by nemělo významný dopad na toky v propojovacím vedení a na pobídky investic do propojovacích vedení se sousedními zeměmi. Maďarsko znovu opakuje, že maďarský trh s elektřinou je již dobře propojeným trhem a že jsou rozvíjeny čtyři projekty propojování. c) Opatření by nemělo dopad na cenové rozdíly mezi Maďarskem a těmi sousedními trhy, které jsou nyní připojeny propojovacím vedením.

(116) Maďarsko navíc ve svém podání ze dne 28. července 2016 poskytlo další informace za účelem řešení otázek, které Komise vznesla v oddíle 3.3.7 rozhodnutí o zahájení řízení, s ohledem na celkové vyvážení případných rušivých účinků opatření na vnitřní trh, pokud by Komise zjistila, že opatření znamená státní podporu.

(117) V tomto podání Maďarsko uvádí, že společnost Paks II, její nástupci a přidružené společnosti by měly být plně právně a strukturálně odděleny, podléhat nezávislé rozhodovací pravomoci ve smyslu bodů 52 a 53 jurisdikčního oznámení o sloučení (42), a měly by být zachovávány, spravovány a provozovány nezávisle a odděleně od skupiny MVM a všech jejích podniků, jejích nástupců a přidružených společností a dalších státem ovládaných společností, které jsou činné v oblasti výroby, velkoobchodu nebo maloobchodu s energií.

(118) Kromě toho, pokud jde o prodej elektřiny vyrobené v Paks II, Maďarsko ve stejném podání ukazuje, že strategie obchodování s energií společnosti Paks II bude obchodní strategií za obvyklých tržních podmínek optimalizující zisk, která se bude uskutečňovat prostřednictvím obchodních dohod uzavřených prostřednictvím nabídek na transparentní obchodní platformě nebo burze. Maďarsko také uvádí, že strategie obchodování s elektřinou vyrobenou v Paks II (kromě vlastní spotřeby Paks II) bude vymezena takto: a) Stupeň 1. Společnost Paks II bude prodávat nejméně 30 % své celkové produkce elektřiny na denním, vnitrodenním trhu a trhu s futures maďarské energetické burzy (HUPX). Mohou být použity i jiné podobné burzy s elektřinou se souhlasem příslušných útvarů Komise, který jim bude udělen nebo zamítnut do dvou týdnů od podání žádosti maďarskými úřady. b) Stupeň 2. Zbytek celkové produkce elektřiny společnosti Paks II bude touto společností prodáván za objektivních, transparentních a nediskriminačních podmínek prostřednictvím dražeb. Podmínky těchto dražeb stanoví maďarský energetický regulační orgán podobně jako požadavky týkající se dražeb kladené na MVM Partner (rozhodnutí 741/2011 maďarského regulačního orgánu). Maďarsko potvrzuje, že maďarský energetický regulační orgán dohlíží také na průběh těchto dražeb. Maďarsko rovněž potvrdilo, že dražební platformu pro stupeň 2 bude provozovat společnost Paks II a bude zajištěno, že nabídky a návrhy budou stejně dostupné pro všechny licencované nebo registrované obchodníky za stejných tržních podmínek. Maďarsko se zavazuje, že systém zúčtování nabídek bude ověřitelný a transparentní a na konečné užití zakoupené elektřiny nesmí být uložena žádná omezení.

3.3. DALŠÍ PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ MAĎARSKEM V REAKCI NA ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

(119) Maďarsko uvádí, že v rozsahu, v němž projekt spadá do působnosti Smlouvy o Euratomu (např. článek 41 a příloha II, články 52 až 66 a článek 103), se maďarská vláda nedomnívá, že se na projekt vztahuje SFEU, a zejména pravidla pro státní podporu v článcích 107 a 108 SFEU. Tvrdí, že Smlouva o Euratomu je lex specialis k SFEU. Pokud by tedy byl výkon pravomocí podle Smlouvy o Euratomu narušován výkonem pravomocí vyplývajících ze SFEU, mají přednost ustanovení Smlouvy o Euratomu. Na podporu takového tvrzení se Maďarsko odvolává na rozhodnutí Komise ve věci Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Maďarsko poznamenává, že ačkoli Smlouva o Euratomu nestanoví zvláštní soubor pravidel týkajících se státní podpory, čl. 6 písm. d) a článek 70 Smlouvy o Euratomu ukazují, že neexistuje obecný zákaz státní podpory a že v určitých případech jsou dotace od členských států podporovány.

(121) Maďarsko zdůrazňuje, že financování projektu v jaderném průmyslu by mělo spadat pod oznamovací povinnost ve smyslu článku 43 Smlouvy o Euratomu. Dále tvrdí, že podle nařízení Komise (ES) č. 1209/2000 (44) by měly být údaje o způsobu financování poskytnuty v případě nového projektu daného členského státu. Maďarsko tvrdí, že poskytlo všechny potřebné informace podle článků 41 a 43 Smlouvy o Euratomu a jelikož byla dohoda o dodávkách paliva (45) Evropskou zásobovací agenturou v dubnu 2015 schválena, Maďarsko se domnívá, že Komise nyní nemůže tvrdit, že by financování projektu mohlo být nezákonné.

(122) Maďarsko porovnává Smlouvu o Euratomu se Smlouvou o ESUO na základě toho, že mají obě odvětvovou povahu, a tvrdí, že Smlouva o ESUO obsahuje rozsáhlý zákaz státní podpory, který byl v praxi uveden do souladu s článkem 107 SFEU prostřednictvím článku 67 a článku 95 Smlouvy o ESUO. Maďarsko uvádí, že uplatňováním pravidel o státních podpoře stanovených v SFEU by Komise nesprávně vyložila záměr regulace sledovaný navrhovateli Smlouvy o Euratomu, která neobsahuje žádná zvláštní ustanovení o státní podpoře.

(123) Maďarsko dále poznamenává, že žádná jiná kapitálová investice do výstavby jaderné elektrárny v Unii nebyla nikdy předmětem šetření o státní podpoře ze strany Komise, a to ani ty ve Flamanville nebo na Hanhikivi. Podle Maďarska byla investice do Hinkley Point C předmětem kontroly státní podpory pouze proto, že na rozdíl od ostatních investic v Evropě měla specifické finanční charakteristiky (například státní záruku úvěru a rozdílovou smlouvu).

4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1. PŘIPOMÍNKY K EXISTENCI STÁTNÍ PODPORY

(124) Připomínky, které Komise obdržela od těchto třetích stran, obsahovaly kvantitativní informace a analýzy týkající se existence opatření: — podání maďarského poslance Evropského parlamentu, pana Benedeka Jávora (dále jen „Jávorovo podání“), — podání organizace Green Peace (dále jen „podání GP“) včetně studie vypracované jejími ekonomickými poradci, společností Candole Partners (dále jen „studie společnosti Candole“) (46), — podání organizace EnergiaKlub (dále jen „podání organizace EK“) včetně studie vypracované panem Balazsem Felsmannem (dále jen „Felsmannova studie“) (47).

Jávorovo podání

(125) Jávorovo podání se zaměřuje na náklady vlastníka, což jsou náklady, které nejsou zahrnuty do smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích (viz oddíl 2.5.2 tohoto rozhodnutí), a tvrdí, že tyto náklady mohou být silně podceněny. Podání obsahuje zejména tato tvrzení: a) Vzhledem k tomu, že smlouva o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích pro Paks II byla uzavřena na základě „návrhu Leningradské jaderné elektrárny“ (48), lze důvodně předpokládat, že bude vyžadována dodatečná investice do bezpečnostního systému ve výši nejméně 1 miliardy EUR. b) Systém přímého chlazení běžnou vodou není dostatečný pro ochlazování vody v případě paralelního provozu jaderné elektrárny Paks a Paks II během horkých letních dnů. Znamenalo by to dodatečné zatížení životního prostředí a vyžadovalo by to investování do účinnějšího chladicího systému založeného na chladicích věžích, který je zhruba o 40 % dražší než systém přímého chlazení. c) Částka, která má být vložena do Centrálního jaderného fondu, pravděpodobně nebude dostatečná pro skladování radioaktivního odpadu a vyřazení z provozu. Zejména dočasné uskladnění, finální úložiště jaderného odpadu a vyřazení z provozu by stály nejméně 150 milionů EUR, 1,54 miliardy EUR a 1,734 miliardy EUR v tomto pořadí. d) Vylepšení sítě potřebné pro integraci nových bloků jaderné elektrárny včetně investic jak do 400 kV kabelového systému, tak do 120 kV pomocného vysokonapěťového kabelu může stát až 1,6 miliardy EUR. e) Investice potřebné pro dosažení souladu se stávající úpravou sítí, a to jak v podobě přečerpávací elektrárny, tak dodatečných výrobních jednotek poskytujících bezpečnostní rezervy, které se podle zákona musí rovnat největší vnitrostátní jednotce generující elektrickou energii, by byly ve výši 1,2 miliardy EUR. f) Ztráty ze snížení provozní činnosti jedné ze dvou sousedních jaderných elektráren z důvodů vyvážení systému by mohly způsobit celkovou finanční ztrátu ve výši přibližně 1,2 miliardy EUR. g) Různé daně a poplatky, které nejsou zahrnuty ve smlouvě o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích, mohou dosáhnout až dalších 1,8 miliardy EUR.

(126) V podání se tvrdí, že nákladové položky uvedené v 125. bodě odůvodnění by měly být připočteny k nákladům na projekt, což by výrazně snížilo vnitřní míru návratnosti projektu. Rovněž zdůrazňuje, že zpoždění a kratší doba životnosti zařízení by dále snížily vnitřní míru návratnosti projektu.

Studie společnosti Candole

(127) Studie společnosti Candole vychází z předpokladů a informací obsažených v ekonomické studii a zkoumá životaschopnost projektu Paks II. Konkrétně tvrdí, že cenové předpovědi používané ekonomickou studií mohou být příliš optimistické a že za použití realističtějších cenových předpovědí by projekt byl ztrátový i v případě, že by byly přijaty provozní předpoklady ekonomické studie.

(128) Pro znázornění tohoto tvrzení studie společnosti Candole vytváří svou vlastní dlouhodobou předpověď cen elektřiny. Konkrétně předpovídá budoucí dlouhodobé ceny elektřiny pomocí odhadů cen uhlí, ropy a zemního plynu vycházejících ze Světového energetického výhledu Mezinárodní energetické agentury z roku 2015 (IEA WEO 2015) a vypočítá mezní výrobní náklady pro různé typy výrobců (49). Dále také vytváří samostatnou předpověď pro různé budoucí scénáře, které jsou zohledněny v publikaci IEA WEO 2015, tedy i) „scénář nové politiky“, který odpovídá politikám a prováděcím opatřením ovlivňujícím trhy s energií přijatým až několik měsíců před tím, než byla publikace IEA WEO 2015 zveřejněna, ii) „scénář současných politik“, který odpovídá politikám přijatým během několika měsíců před zveřejněním studie společnosti Candole a iii) „scénář s nízkou cenou ropy“, který zkoumá důsledky trvalého snížení cen (způsobeného nižší cenou ropy) na energetický systém (50). Následující graf znázorňuje odvozené odhady dlouhodobých ceny elektřiny pro každý z těchto tří scénářů. Graf 12 Křivky předpovědi dlouhodobých cen elektřiny (EUR/MWh) Zdroj: Candole Partners.

(129) Z grafu vyplývá, že scénář současných politik s sebou nese mírně vyšší budoucí ceny elektřiny, zatímco scénář s nízkou cenou ropy znamená podstatně nižší budoucí ceny elektřiny než střední scénář nových politik, který byl použit v podání Maďarska.

(130) Kromě předpovědí z grafu 12 studie společnosti Candole provádí také srovnání předpovědi dlouhodobých cen elektřiny založených na scénáři s nízkou cenou ropy IEA WEO 2015 s budoucími smlouvami obchodovanými (k únoru 2016) na německých a maďarských burzách elektřiny. Tyto křivky jsou znázorněny níže v grafu 13. Graf 13 Křivky dlouhodobé prognózy ceny elektřiny (EUR/MWh) Zdroj: Candole Partners.

(131) Tento graf poukazuje na to, že do roku 2022, kdy mohou být obchodovány německo-rakouské smlouvy, jsou německé ceny futures pod úrovní předpovědi vycházející ze scénáře s nízkou cenou ropy IEA WEO 2015. Totéž platí pro maďarské burzovní futures, které mohou být obchodovány až do roku 2019 (51).

(132) Na základě těchto úvah studie společnosti Candole tvrdí, že podle předpovědí dlouhodobých cen elektřiny, jak jsou uvedeny v ekonomické studii, by projekt Paks II byl ztrátový i v případě, že by byly provozní předpoklady ekonomické studie přijaty (52).

Podání organizace EK

(133) Podání organizace EK uvádí potenciální nedostatky rozhodnutí Komise o zahájení řízení, jakož i problematické body maďarské ekonomické studie. Zdůrazňuje také některá rizika, kterým by projekt čelil. Dále předložilo Felsmannovu studii jako kvantitativní analýzu životaschopnosti Paks II. Studie vypočítává čistou současnou hodnotu projektu Paks II s využitím provozních nákladů současné jaderné elektrárny Paks a zjišťuje, že ve většině zvažovaných scénářů by projekt byl ztrátový.

(134) V souvislosti s rozhodnutím o zahájení řízení podání organizace EK uvádí, že některé nákladové položky byly z posouzení předloženého v rámci rozhodnutí o zahájení řízení vynechány nebo nebyly uváženy v celém rozsahu. Například tvrdí, že není jasné, do jaké míry částka obsažená ve smlouvě o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích zahrnovala potenciální dodatečné náklady na jadernou bezpečnost, náklady na vývoj rozvodné sítě vyžadované pro integraci dvou nových reaktorů Paks II do systému nebo výstavbu vhodného chladicího systému. Podání také vznáší pochybnosti o tom, zda byly přesně zohledněny náklady na předběžné studie, povolení a komunikaci.

(135) V podání se dále tvrdí, že hodnoty nákladů ve výši 2,1 až 2,7 EUR/MWh na odpady a vyřazení z provozu mohou být podhodnoceny, neboť tato hodnota činí u stávající jaderné elektrárny Paks 4,5 EUR/MWh. Navíc také upozorňuje na negativní dopady projektu na budoucí rozpočty ústřední vlády, které by podle něj byly v rozporu se systémem statistického účetnictví a pravidly Unie pro zvyšování dluhu (53). A konečně podání zdůrazňuje riziko korupce, většinou spojované s velikostí projektu, a informační zvýhodnění dodavatele a majitele (54).

(136) Ve vztahu k ekonomické studii, kterou připravilo Maďarsko, podání zpochybňuje vysoký faktor zatížení (92 %) použitý při výpočtech, a to zejména během souběžného provozu jaderné elektrárny Paks a Paks II, v období nízké poptávky, jakož i opodstatněnost cenových předpovědí použitých ve studii.

(137) Ve vztahu k různým rizikům projektu podání organizace EK zdůrazňuje potenciální dopad zpoždění projektu a překročení nákladů, stejně jako nutnost další státní podpory v průběhu trvání projektu.

(138) Na podporu svých obav týkajících se životaschopnosti projektu Paks II odkazuje podání organizace EK na Felsmannovu studii. Tato studie vypočítává čistou současnou hodnotu projektu Paks II za použití provozních nákladů stávající jaderné elektrárny Paks (která zahrnuje významnou střednědobou důkladnou prohlídku a opravu elektrárny) a řady alternativních hodnot míry využití (tj. 75 %, 85 % a 92 %) s některými předpověďmi cen elektřiny založenými na veřejně dostupných mezinárodních zdrojích (např. US Energy Information Administration a UK National Grid). Studie zjistila, že ve většině zvažovaných scénářů by projekt byl ztrátový, což by znamenalo existenci státní podpory.

Rakouská vláda

(139) Rakousko tvrdí, že výstavba a provoz jaderných elektráren je vzhledem ke všem souvisejícím nákladům, které musí být internalizovány v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“, nevýnosná. Rakousko se domnívá, že pokud jde o investice Maďarska do Paks II, není zásada ZITH dodržena. Rakousko tvrdí, že neexistují žádné důkazy o tom, že ekonomické studie předložené Maďarskem Komisi byly provedeny s náležitou péčí, nebo že náklady, které jsou zahrnuty do výpočtů, obsahují veškeré možné náklady v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“.

(140) Rakousko rovněž tvrdí, že jsou splněny zbývající podmínky pro existenci státní podpory.

Další podání týkající se existence podpory

(141) Společnost Paks II tvrdila, že rozhodnutí o zahájení řízení nesprávně použilo jednu předpovědní cenovou křivku, zejména vzhledem k dlouhé době trvání projektu. V některých svých připomínkách rovněž uvádí, že Komise nesprávně používá náklady na provoz a údržbu současné jaderné elektrárny Paks k opodstatnění nákladů na provoz a údržbu nových jednotek 5 a 6 generace III+. Společnost Paks II dále zdůrazňuje, že její původní investiční rozhodnutí bylo učiněno v okamžiku podpisu smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích, a že tento závazek byl učiněn pouze pro výdaje ve fázi vývoje, jelikož konečný závazek společnosti Paks II týkající se výdajů v období stavby bude učiněn v definovaném okamžiku v budoucnosti. Společnost Paks II konstatuje, že až do tohoto budoucího okamžiku se může rozhodnout, pokud se ekonomika projektu bude lišit v důsledku vnějších změn na trhu, nepokračovat v projektu, avšak tato možnost je dosti nepravděpodobná. Společnost Paks II odkazuje také na zprávu vypracovanou pro maďarskou vládu společností Rothschild & Co („studie společnosti Rothschild“) (55), která dospěla k závěru, že vnitřní míra návratnosti by mohla dosáhnout 12 %, což je výrazně vyšší než rozsah 6,7–9 % uváděný Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení. Společnost Paks II závěrem uvádí, že rozsahy vážených průměrných nákladů na kapitál a vnitřní míry návratnosti vypočítané Komisí se překrývají, a proto lze předpokládat, že projekt přinese přiměřené výnosy.

(142) Skupina Enersense tvrdí, že vzorec pro výpočet vážených průměrných nákladů na kapitál používaný Komisí není přesný, neboť Komise při jeho určování používala příliš konzervativní faktory. Podle jejího názoru by příslušné náklady na dluh, které by měly být použity pro prvek vážených průměrných nákladů na kapitál v rámci posouzení ZITH, činí 4,5 % před zdaněním nebo 3,6 % po zdanění s malými plánovanými úpravami v průběhu času. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že ruský dodavatel poskytuje přibližně 80 % finančních prostředků smluvní ceny, měla by návratnost investic vycházet z finanční páky 80 %, aby odrážela zdroj investičních prostředků v souladu s jinými jadernými elektrárnami. Skupina Enersense konstatuje, že když budeme předpokládat náklady na vlastní kapitál 11 % a náklady na dluh 3,6 % po zdanění a uplatní se snížení 80 % na základě finanční páky, měly by vážené průměrné náklady na kapitál činit 5,1 %. Dále tvrdí, že by se tato hodnota zvýšila na 6,2 %, pokud by se uplatnilo snížení na základě finanční páky o 65 %. Závěrem konstatuje, že návratnost investic by se značně zlepšila díky výběru tržních nákladů na dluh a faktoru finanční páky.

(143) Zúčastněné strany předložily další argumenty, a sice že vážené průměrné náklady na kapitál se výrazně sníží, jakmile bude zařízení připojeno k síti, zatímco podniková hodnota se zvýší. Části nebo celá elektrárna by tedy mohly být prodány za cenu srovnatelnou s jinými jadernými elektrárnami, které jsou v současné době v provozu. Je tvrzeno, že výpočty Komise v rozhodnutí o zahájení řízení neodrážejí takovou investiční flexibilitu.

(144) Komise rovněž obdržela připomínky k významu plného posouzení a zahrnutí nákladů příležitosti při vyloučení jaderných technologií z vnitrostátní skladby zdrojů energie v souvislosti s významnými změnami stávajícího portfolia kapacity výroby elektřiny. Podle těchto připomínek je vedle modelů „návratnosti investic“ nebo „diskontovaných peněžních toků“ důležité mít na zřeteli to, že projekt Paks II je podstatnou investicí do stávajícího sektoru, který přináší skutečnou hodnotu, a nikoliv pouze příležitost ve formě „portfoliových investic“ nebo krátkodobé spekulace. Tvrdí, že tyto rysy by měly být rovněž ve výpočtech Komise zohledněny, pokud jde o životaschopnost projektu.

(145) Několik připomínek odkazuje na závěr studie společnosti Rothschild, že projekt může být životaschopný jedině na základě tržních podmínek, a to i na základě velmi pesimistických předpokladů. Některé strany také tvrdí, že klíčové předpoklady týkající se budoucích cen elektřiny jsou poměrně mírné a že tyto ceny by měly po roce 2025 narůstat. Společnost Paks II by na základě toho nezískala výhodu.

(146) Podle některých připomínek by skutečnost, že projekt je prováděn formou smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích na klíč, činila tento projekt přitažlivým pro jakéhokoli investora v tržním hospodářství, a Maďarsko by tedy investovalo také za tržních podmínek.

4.2. PŘIPOMÍNKY K MOŽNÉ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM

4.2.1. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE CÍLE SPOLEČNÉHO ZÁJMU

(147) Rakousko, společnosti IG Windkraft, Oekostorm AG a další třetí strany tvrdí, že podle zásad stanovených v čl. 107 odst. 3 SFEU nejsou subvence na výstavbu a provoz nových jaderných elektráren považovány za slučitelné s vnitřním trhem. Jaderná energie by nebyla novou, inovativní nebo udržitelnou technologií pro výrobu elektřiny, která by mohla přispět k dosažení cíle Unie zvýšit podíl výroby energie obnovitelnými technologiemi. Projekt by proto neměl být schopen získat dočasnou podporu do doby dosažení tržní zralosti.

(148) Rakousko tvrdí, že čl. 2 písm. c) a článek 40 Smlouvy o Euratomu neumožňují, aby byla podpora nových investic do jaderné energie považována za cíl společného zájmu vzhledem k tomu, že ze Smlouvy o Euratomu není možné vyložit žádný společný zájem ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU. Takový cíl by navíc byl v rozporu s dalšími cíli Unie v rámci SFEU, a to se zásadou předběžné opatrnosti podle článku 191 a zásadou udržitelnosti podle programu Horizont 2020 (56).

(149) Podle několika podání by projekt přispěl k celoevropským cílům rozmístění jaderných zařízení a jaderného výzkumu, které jsou rovněž uznány Smlouvou o Euratomu.

(150) Mnoho připomínek tvrdí, že skutečnost, že jaderná energie by poskytla čistý, nízkouhlíkový zdroj energie, by měla být Komisí uznána jako společný cíl Unie, který ospravedlňuje investice.

(151) Některé připomínky odkazují na čl. 194 odst. 2 SFEU, který členským státům umožňuje určit jejich skladbu zdrojů energie. Tyto připomínky poukazují na to, že předpokládaná skladba zdrojů energie Maďarska je součástí jeho národní energetické strategie a stanoví využití jaderné energie, uhlí a obnovitelných zdrojů energie. Na tomto základě by investice mohla být oprávněná.

(152) Komise rovněž obdržela připomínky, které poukazují na to, že jaderná energie představuje velmi dlouhodobý, bezpečný a spolehlivý zdroj energie v rámci skladby zdrojů energie v Unii. V těchto připomínkách se uvádí, že elektřina vyrobená z jaderných zdrojů, obvykle při vysokých úrovních výkonu (mezi 85–90 %), by mohla významně přispět k dlouhodobé bezpečnosti dodávek energie. Další zúčastněné strany uvedly, že vzhledem k významným mezerám v budoucím instalovaném výkonu, které se očekávají do roku 2030 s postupným odstavením stávajících jednotek jaderné elektrárny Paks, a kvůli závislosti na dovozu elektřiny, by projekt mohl být ideální volbou pro zajištění bezpečnosti dodávek energie pro Maďarsko a snížení závislosti na palivech.

(153) Komisi byly předloženy argumenty tvrdící, že dokončení projektu by přispělo k růstu v regionu hlavně díky vytváření pracovních míst. Některé připomínky navíc poukazují na významnou příležitost pro podniky všech velikostí v Unii podílet se na dokončení projektu, a tím posílit obchodní dodavatelský řetězec. Tyto připomínky naznačují, že takový předpokládaný růst je společným zájmem, který by mohl odůvodnit dokončení projektu.

4.2.2. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE VHODNOSTI OPATŘENÍ

(154) Společnost IG Windkraft a Energiaklub tvrdí, že opatření je nevhodné vzhledem k nákladům na projekt ve srovnání s možnými alternativami, které by se zaměřovaly na mezery v budoucím instalovaném výkonu. Podobně vysoká subvence by mohla přinést mnohem vyšší roční objem elektřiny, kdyby byla investována do jiných zdrojů elektřiny, jako například do obnovitelných technologií.

4.2.3. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE NEZBYTNOSTI OPATŘENÍ A MOTIVAČNÍHO ÚČINKU

(155) Rakousko tvrdí, že Komise chybně vymezila relevantní trh za účelem posouzení toho, zda může docházet k selhání trhu nebo ne, tedy trh s jadernou energií v Maďarsku. Rakousko tvrdí, že správným relevantním trhem by byl liberalizovaný vnitřní trh s elektřinou v Unii. Rakousko dále tvrdí, že k selhání trhu v oblasti výroby a dodávek elektrické energie na vnitřním trhu s elektřinou nedochází. Naopak, ceny elektřiny by klesaly částečně díky dostatečným výrobním kapacitám. Maďarsko je navíc dobře propojeno s rozvodnými sítěmi sousedních členských států.

(156) Rakousko a společnost IG Windkraft tvrdí, že pokud by Maďarsko mělo čelit problémům s bezpečností dodávek energie, jaderné elektrárny nemusí být vhodným prostředkem k řešení tohoto problému. Tvrdí, že zdroje energie šetrnější k životnímu prostředí, flexibilnější a levnější zdroje energie v malých, decentralizovaných jednotkách mohou být vhodnější. Rakousko dále tvrdí, že jaderné elektrárny jsou vzhledem k požadavkům na chlazení citlivé na vlny horka a že členské státy jsou téměř 100 % závislé na dovážené uranové rudě.

(157) Třetí strany rovněž tvrdily, že trh samotný by přinesl výstavbu nových výrobních kapacit v odvětví výroby elektřiny. Skutečnost, že je Maďarsko závislé na dovozu elektřiny, by nepředstavovala selhání trhu, a zejména ne takové, jaké by mohla vyřešit nová jaderná elektrárna. Předložené připomínky ukazují, že dovoz levnější elektřiny z jiných členských států je běžným a přijatelným účinkem fungujícího trhu, a nikoli selháním trhu. Jednoduše to značí schopnost nakupovat komodity za nejnižší tržní cenu. Podle obdržených připomínek jsou ceny elektřiny určovány mnoha faktory včetně cen komodit, nabídky a poptávky. Zejména v Evropě by pokles cen elektřiny byl reakcí na chronicky nadměrné výrobní kapacity. Vzhledem k tomu, že by to mohlo být považováno za reakci účinně fungujícího trhu, nelze tvrdit, že by snížení cen energií na trhu v důsledku dovozu představovalo selhání trhu jakožto odůvodnění pro výstavbu nové jaderné kapacity.

(158) Podle obdržených připomínek by i v případě selhání trhu v odvětví výroby elektřiny Maďarsko mělo zvážit více možností, a to transparentním a nediskriminačním způsobem.

(159) Další připomínky naznačují, že ačkoli jsou dobře známy problémy týkající se investování do jaderné energie, včetně rozsáhlých počátečních kapitálových investic a potřeby veřejné a politické podpory, uznání těchto obtíží není totéž jako stanovení, že rozvoj jaderné energie je spojen se selháním trhu. Stejné připomínky zdůrazňují, že ačkoli Komise dospěla k závěru, že v případě Hinkley Point C došlo k selhání trhu, nemělo by se předpokládat, že veškeré investice do jaderné energie mohou být realizovány pouze v rámci subvenčních režimů nebo že existují důvody domnívat se, že dochází k obecnému selhání trhu s jadernou energií.

4.2.4. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE PŘIMĚŘENOSTI OPATŘENÍ

(160) Rakousko uvedlo, že státní podpora musí být vždy omezena na minimální požadovanou částku. V tomto případě, kdy se stavba navrhovaného projektu uskutečňuje bez výzvy k podávání nabídek, nebylo možné určit, zda by celkové náklady na projekt byly omezeny na požadovanou minimální částku.

(161) Organizace Energiaklub tvrdí, že maďarské orgány nezkoumaly minimální úroveň finanční podpory, která by umožnila realizaci projektu. Namísto toho se maďarské orgány snažily o financování projektu v plném rozsahu, případně také včetně provozních nákladů. Energiaklub rovněž zdůrazňuje, že podle výpočtů poskytnutých Maďarskem by se státní podpora neomezila pouze na realizaci investice, ale byla by poskytnuta také na provoz projektu, což může nadměrně vyrovnávat Paks II.

4.2.5. PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE ÚČINKU OPATŘENÍ NA VNITŘNÍ TRH

(162) Rakousko tvrdí, že státní podpora technologie, která sama o sobě není v rámci liberalizovaného vnitřního trhu s elektřinou zisková, vede k nadměrnému narušení hospodářské soutěže. Navíc může zabránit tomu, aby noví, udržitelní a nákladově více efektivní účastníci trhu vstoupili na trh nebo může z něj tyto účastníky trhu vytlačit. Rakousko tvrdí, že jaderné elektrárny jsou rozmístěny tak, aby pokrývaly vysoký výkon základního zatížení a že jejich výkon má při připojení k rozvodné síti přednost, jelikož jaderné elektrárny mohou svůj výkon jen mírně měnit. Zatímco mají vysoké náklady na výstavbu a vyřazení z provozu, mají nízké provozní náklady, které jim umožňují zapojit se do žebříčku nabídkových cen.

(163) Rakouské orgány a společnost IG Windkraft tvrdí, že výstavba nových jaderných elektráren vytvoří značnou tržní sílu provozovatele elektráren v Paksi zvýšením koncentrace trhu a může případně vést ke zneužití dominantního postavení podle článku 102 SFEU.

(164) Skupina MVM a Paks II tvrdí, že po prodeji 100 % akcií společnosti Paks II státu skupinou MVM jsou společnosti na sobě zcela nezávislé. Zdůrazňují, že skupina MVM nemá přímou ani žádnou jinou kontrolu nad řízením a provozem Paks II. Dále zdůrazňují, že skupina MVM a Paks II jsou dvě samostatné společnosti zabývající se výrobou elektrické energie, stejně jako všichni ostatní konkurenti, a neexistuje žádný důvod domnívat se, že mezi nimi probíhá koordinace nebo činnosti nebo že by tyto dvě společnosti byly propojeny. Navíc skupina MVM tvrdí, že její vlastní strategií jsou potenciální investice, které by mohly do budoucna společnosti Paks II konkurovat.

(165) Společnost Paks II tvrdí, že projekt má tvořit náhradní kapacitu pro současné čtyři jednotky jaderné elektrárny Paks. Očekává se, že tyto stávající jednotky budou vyřazeny do poloviny třicátých let, přičemž nové jednotky 5 a 6 (projekt Paks II) by byly provozuschopné až v polovině dvacátých let. Společnost Paks II tvrdí, že posouzení podílů na trhu a tvrzení o dominantním postavení jsou proto neopodstatněné a v tomto okamžiku nemohou být zvažovány.

(166) Několik zúčastněných stran zdůraznilo, že trh s energií, který by měl být zkoumán, bude větší než území jednotlivého státu, kde existuje řada mezinárodních konkurentů vzhledem k velkému objemu dovozu elektřiny do Maďarska a velmi vysoké úrovni propojení země se sousedními zeměmi.

(167) Některé strany výslovně argumentují, že by projekt mohl mít potenciální dopad na pokles regionálních trhů s elektřinou, například v Německu, kde by se očekávalo, že roční cena při odběru základního výkonu klesne až o 0,6 % do roku 2025, až o 1,1 % do roku 2030 a až o 1,2 % do roku 2040. Některé strany na druhou stranu tvrdí, že zařízení využívající obnovitelné zdroje v Německu by kvůli novým reaktorům společnosti Paks II měly nižší příjmy a že by narostlo zatížení daňových poplatníků na financování německých programů podpory energie z obnovitelných zdrojů, zatímco dodavatelům „šedé elektřiny“ by do roku 2030 mohly vzniknout úspory až do výše 1,02 %.

4.3. DALŠÍ PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

(168) Několik připomínek zdůrazňuje, že podrobnosti projektu nebyly s veřejností v Maďarsku zcela sdíleny. Také tvrdí, že rozhodnutí o Paks II je technicky neopodstatněné, neboť nebylo provedeno žádné přípravné šetření ohledně toho, jak by k bezpečnosti dodávek energie přispěla investice do opatření v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v totožné výši. Tito předkladatelé tedy poukazují na to, že s ohledem na nedostatečné zapojení široké veřejnosti a odbornou účast by projekt neměl pokračovat.

(169) Některá podání poukazují na možná nebezpečí jaderných elektráren. Některé připomínky vyjadřují obavy týkající se schopnosti Maďarska a společnosti Paks II řešit mimořádné události související s jadernou bezpečností včetně bezpečného nakládání s jaderným odpadem.

(170) Některé připomínky zdůraznily skutečnost, že při jmenování stavitele nových výrobních jednotek neproběhlo výběrové řízení, což je podle jejich názoru v rozporu s ustanoveními práva Unie. Navíc poslanec Evropského parlamentu Jávor tvrdí, že předpokládané porušení pravidel Unie v oblasti veřejných zakázek je s tímto opatřením neodmyslitelně spojeno, neboť se domnívá, že by Rusko neposkytlo Maďarsku půjčku na projekt Paks II bez zajištění investice pro společnost Rosatom, která by se vyhnula pravidlům Unie pro zadávání veřejných zakázek. Dochází k závěru, že posouzení, zda použití ruské půjčky představuje protiprávní státní podporu, nemůže být odděleno od vyhýbání se pravidlům pro zadávání veřejných zakázek, neboť tyto jsou ve své podstatě propojeny a jejich účinek by měl být posuzován společně.

(171) Několik připomínek bylo namířeno proti skutečnosti, že je projekt prováděn formou ruské půjčky. Tvrdí, že by to podpořilo palivovou a finanční závislost a zároveň bylo v rozporu s evropskou strategií energetické bezpečnosti z důvodu omezování účastníků trhu Unie v rozvoji celoevropské energetické sítě a infrastruktury.

(172) Některé zúčastněné strany tvrdí, že pokud Maďarsko rozhodlo, že do budoucna potřebuje nové kapacity pro výrobu elektřiny, mělo jednat v souladu s článkem 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (57). V tomto případě nedošlo k žádným nabídkovým řízením ani k postupům rovnocenným z hlediska transparentnosti a nediskriminace při zajišťování jakékoli nové kapacity. Z toho důvodu by podle nich investice do Paks II mohla porušovat právo Unie.

(173) Některé strany tvrdí, že není vhodné využívat státní podporu v případech, kdy by tak znečišťovateli byla odpouštěna povinnost hradit náklady jím způsobeného znečištění v duchu pokynů Společenství pro státní podporu v oblasti životního prostředí (58).

4.4. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

(174) Maďarsko předložilo svou odpověď na připomínky třetích stran k rozhodnutí o zahájení řízení o státní podpoře (dále jen „odpověď na připomínky třetích stran“) dne 8. dubna 2016.

(175) Maďarsko především rozhodně nesouhlasí s připomínkami rakouské vlády, organizací Greenpeace Energy, Energiaklub a poslance Evropského parlamentu Benedeka Jávora, kdy tyto třetí strany tvrdily, že náklady spojené s plněním předpisů týkajících se bezpečnosti a životního prostředí, financováním dluhů, pojištěním, bezpečností, likvidací odpadu, vyřazením z provozu, přenosovým připojením a investicemi do modernizace nebyly zahrnuty v analýze předložené Maďarskem, a uvádí, že tyto strany byly nesprávně informovány a že jejich tvrzení jsou neopodstatněná.

(176) Odpověď obsahuje podrobnou reakci na připomínky, které předložil poslanec Benedek Jávor. Maďarsku zejména poukazuje na to, že: — náklady na všechny nezbytné investice do bezpečnosti jsou zahrnuty do smlouvy o inženýrských, pořizovacích a stavebních pracích, — volba systému přímého chlazení je podpořena posuzováním vlivu projektu na životní prostředí, — údaje o nákladech souvisejících s nakládáním s odpady a vyřazením z provozu byly zpracovány Agenturou pro nakládání s radioaktivními odpady na základě zákona CXVI z roku 1996 o atomové energii, — náklady spojené s připojením k síti pro Paks II jsou zahrnuty do finanční analýzy projektu, — nebude docházet k žádnému snížení provozu jaderné elektrárny Paks ani Paks II během hodin nízké spotřeby, neboť by Paks II měla nahradit starší a stávající výrobní kapacity, které budou postupně vyřazeny, — jelikož se jedná o moderní technologii generace III+, je bezpečné předpokládat během životnosti Paks II poměrně vysokou míru využití (> 90 %), — provozní doba 60 let je na mezinárodní úrovni široce uznávaná, neboť je standardním předpokladem i pro méně vyspělé elektrárny generace III, — projekt je neutrální z hlediska DPH a protože velká část služeb bude poskytována dodavateli umístěnými v EU, je předpoklad/výpočet cel nepřesný.

(177) Maďarsko tvrdí, že provedlo rozsáhlou analýzu citlivosti za účelem zvážení dopadu předpokladů a proměnných, jako jsou životnost zařízení, náklady na provoz a údržbu, náklady na nakládání s odpady a vyřazení z provozu, faktory zatížení, makroekonomické faktory jako cizí měny a inflace, různé scénáře vývoje tržních cen, zpoždění atd. na daný případ a tato analýza citlivosti plně podpořila jeho závěr, že opatření nebude představovat státní podporu.

(178) Pokud jde o připomínky obdržené ohledně možné slučitelnosti opatření, Maďarsko opakuje několik argumentů předložených v souvislosti se svobodnou volbou a diverzifikací skladby zdrojů energie, potřebou náhradní kapacity, dekarbonizací, tvorbou pracovních míst, cenovou dostupností a tvrzenými multiplikačními účinky.

(179) Maďarsko uvádí, že argument rakouské vlády, že cíle Smlouvy o Euratomu týkající se „rozvoje jaderné energie ve Společenství“ bylo „již dosaženo a nemůže být použit k podpoře společného zájmu ve smyslu čl. 107 odst. 3 SFEU z důvodu technicky rozvinutých a početných jaderných elektráren, které byly v Evropě vystavěny“, je chybný. Tento argument dle názoru Maďarska zaměňuje cíl rozvoje výroby jaderné energie s konceptem technologie, o které nelze tvrdit, že by byla statická. Maďarsko tvrdí, že Smlouva o Euratomu nadále tvoří součást ústavního pořádku Unie a že toto nebylo zrušeno. A konečně, Maďarsko zdůrazňuje, že Rakousko ani organizace Greenpeace nepředložily žádnou judikaturu svědčící o tom, že cíle společného zájmu musí nutně být konečné nebo časově omezené.

(180) Pokud jde o diverzifikaci skladby výroby energie, Maďarsko odmítá tvrzení Rakouska a rakouské asociace větrné energie o celoevropské závislosti na uranu a zdůrazňuje, že je k dispozici široká rozmanitost a dostupnost uranu z významných netěžených zdrojů. Také tvrdí, že pouhá skutečnost, že zdroj je omezený, neznamená, že jeho použití je neudržitelné, a odvolává se na připomínky ekonomky v oblasti energetiky Lorety Stankeviciute jménem Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) (59), podle nichž „jaderná energie je oproti mnoha ukazatelům udržitelnosti hodnocena příznivě“.

(181) Maďarsko zdůrazňuje, že některé argumenty předložené v souvislosti s potřebou dekarbonizace pomocí využívání jaderných zdrojů energie jsou oprávněné, neboť obnovitelné technologie mají vysoké náklady a jsou nesouvislé co do způsobu výroby energie. Také tvrdí, že pevně stanovené subvencované sazby energie z obnovitelných zdrojů jsou v rozporu s podmínkami volného trhu a cituje organizaci Greenpeace, která tvrdila, že dohody o stanovené odkupní ceně za energii by byly méně výhodné ve scénářích s nižšími tržními cenami, ačkoli společnost Paks II by svou elektřinu tímto způsobem neprodávala.

(182) Maďarsko předkládá několik zdrojů, které uvádějí, že opatření nebude nadměrně narušovat hospodářskou soutěž, a zdůrazňuje, že Komise neměla pochybnosti o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem (jak navrhovala organizace Greenpeace), ale spíše v otázce existence podpory.

(183) Maďarsko v tomtéž rozsahu (možné narušení hospodářské soutěže) odmítá argumenty předložené organizací Greenpeace, že by zavedlo pevně stanovenou sazbu (podobně jako v případě Hinkley Point C) za účelem podpory provozu Paks II v dlouhodobém horizontu.

(184) Maďarsko zpochybňuje připomínky, které uvádějí, že by projekt vytěsnil investice do obnovitelných zdrojů v Maďarsku a sousedních zemích. Uvádí, že národní energetická strategie zahrnuje obnovitelné zdroje spolu s jadernou energií a že budoucí mezera v instalovaném výkonu nemůže být vyplněna pouze jadernou energií. Dodatečná jaderná kapacita by tedy nebránila rozvoji energie z obnovitelných zdrojů. Maďarsko poznamenává, že analýza trhu zahrnutá do podání organizace Greenpeace, kterou vypracovala společnost Energy Brainpool, předpokládá využití obnovitelných zdrojů v souladu s vnitrostátním cílem Maďarska v oblasti obnovitelných zdrojů.

(185) Maďarsko připomíná názor předložený skupinou MVM, že se nepředpokládá žádná fúze mezi skupinou MVM a společností Paks II, a tedy že nedojde ke koncentraci trhu. Rovně