NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 27/2005

ze dne 22. prosince 2004,

kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (2), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení severní populace štikozubce obecného (3), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2005 a zvláštní podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.

Pro populace některých ryb v antarktických mořích se však rybolovná práva stanoví na období stanovená v příloze IF.

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

Článek 4

Rybolovné oblasti

Pro účely tohoto nařízení

KAPITOLA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 5

Rybolovná práva a rozdělování

1. Rybolovná práva pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách a rozdělení těchto rybolovných práv mezi členské státy se stanoví, jak je uvedeno v příloze I.

2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.

3. Jakmile bude stanoven celkový přípustný odlov (TAC) pro huňáčka severního, stanoví Komise rybolovná práva pro tento druh v oblastech V a XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % celkového přípustného odlovu stanoveného pro huňáčka severního.

4. Komise může rozšířit rybolovná práva pro populace tresky modravé v oblastech I až XIV (vody ES a mezinárodní vody) a sledě obecného v oblastech I a II (vody ES a mezinárodní vody) postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, pokud třetí země neprovádějí odpovědné řízení těchto populací.

Článek 6

Zvláštní ustanovení a rozdělování

Rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, jak je stanoveno v příloze I, se provede, aniž jsou dotčeny

Článek 7

Pružnost kvót

Pro rok 2005 jsou v příloze I tohoto nařízení stanoveny tyto populace ryb:

Článek 8

Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejších úlovků

1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud

2. Všechna vyložená množství odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství s výjimkou odlovů provedených v souladu s odst. 1 písm. c), e) a f).

3. Odchylně od odstavce 1, dojde-li k vyčerpání rybolovných práv členských států pro sledě obecného v podoblastech II (vody ES), III, IV a subdivizi VIId, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a operujícím v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení, zakázána vykládka úlovko, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.

4. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98 a články 2 a 3 nařízení (ES) č. 88/98.

Článek 9

Omezení vstupu

Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.

Článek 10

Zvláštní podmínky vykládky netříděných odlovů z podoblastí IIa (vody ES), III, IV a VIId

Opatření stanovená v příloze II se použijí pro vykládku netříděných odlovů z podoblastí IIa (vody ES), III, IV a VIId.

Článek 11

Jiná technická a kontrolní opatření

Pro rok 2005 se kromě technických opatření stanovených v nařízení (ES) č. 850/98, nařízení (ES) č. 88/98, nařízení (ES) č. 1626/94 a nařízení (ES) č. 973/2001 použijí také technická opatření stanovená v příloze III tohoto nařízení.

Prováděcí pravidla k bodu 10 přílohy III mohou být přijata postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.

Článek 12

Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací

1. V období od 1. ledna do 31. ledna 2005 platí pro řízení populací tresky v Kattegatu, Severním moři, východní části Lamanšského průlivu, Skagerraku, oblasti západně od Skotska a v Irském moři omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v bodech 1 až 5, 6a, 6c, 6d, 6e a 7 až 22 přílohy V nařízení (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (27).

2. V období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005 platí pro řízení populací tresky zmíněných v odstavci 1 omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVa.

3. V období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005 platí pro řízení rybolovu v Kantabrijském moři a v oblasti západně od Iberského poloostrova omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVb.

4. V období od 1. února 2005 platí pro řízení populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVc.

5. Pro řízení populací smáčkovitých ve Skagerraku a v Severním moři platí omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze V.

6. Komise stanoví konečnou intenzitu pro rok 2005 pro lov smáčkovitých v oblastech IIa, IIIa, IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy V.

7. Veškerá plavidla používající lovná zařízení uvedená v bodu 4 příloh IVa, IVb nebo IVc a lovící v oblastech vymezených v bodu 2 příloh IVa, IVb nebo IVc musí mít zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.

8. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2005 90 % průměrné roční intenzity rybolovu jeho plavidel v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení Rady (ES) č. 2347/2002, s výjimkou stříbrnice atlantské.

KAPITOLA III

RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 13

Oprávnění

Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci kvót stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 24.

Článek 14

Zeměpisná omezení

Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou:

Článek 15

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Ryby populací, pro něž byla stanovena rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.

KAPITOLA IV

REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 16

Licence a související podmínky

1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, lze rybolov ve vodách třetích zemí provozovat pouze na základě licence vydané orgány třetí země.

První pododstavec se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na:

2. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy VI. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, a zašlou je Komisi orgány členských států. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.

Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy VI, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části 1 přílohy VI, však nesmí být překročen.

3. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.

Článek 17

Faerské ostrovy

Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, mohou provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům.

KAPITOLA V

REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 18

Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu

1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (ES) č. 2847/93, jsou norská plavidla o prostornosti do 200 GT osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou od této povinnosti osvobozena.

3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2004, mohou v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2005, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a jí schválen.

Článek 19

Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu

Žádost o licenci a zvláštní povolení k rybolovu, kterou orgán třetí země předkládá Komisi, musí obsahovat tyto údaje:

Článek 20

Počet licencí

Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy VI.

Článek 21

Zrušení a odebrání

1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovené v příloze I.

3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.

Článek 22

Nedodržení platných předpisů

1. Po dobu nejvýše 12 měsíců nejsou pro plavidlo, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.

2. Komise předloží orgánům dotyčné třetí země jména a charakteristické znaky plavidel, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.

Článek 23

Povinnosti držitele licence

1. Plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které jsou provozována, a zejména nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a (EHS) č. 1381/87.

2. Plavidla uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy VII.

3. Plavidla třetích zemí, s výjimkou norských plavidel provozujících rybolov v divizi ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VIII v souladu s pravidly v ní stanovenými.

Článek 24

Zvláštní ustanovení o francouzském departementu Guayana

1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se majitel příslušného plavidla musí zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.

2. Velitel každého plavidla, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, musí při vykládce úlovků po každém výjezdu vydat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevet, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy VI. Za přesnost prohlášení odpovídá velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou veškerá vhodná opatření k ověření správnosti prohlášení, přičemž se opírají zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 23 odst. 2. Po ověření podepíše prohlášení příslušný úředník. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.

3. Plavidla, která provozují rybolov ve vodách francouzského departementu Guayana, však vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy VII. Kopie tohoto lodního deníku se prostřednictvím francouzských orgánů zašle do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu Komisi.

4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o plavidle, které má licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.

KAPITOLA VI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO

ODDÍL 1

Účast Společenství

Článek 25

Seznam plavidel

1. Výhradně plavidla Společenství o prostornosti vyšší než 50 hrubých tun, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jež jsou vedena v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Každý členský stát nejméně 15 dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem seznam všech změn v seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto informace sekretariátu NAFO.

3. Informace uvedené v odstavci 2 musí obsahovat tyto údaje:

4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu (nájem samotného plavidla), musí zaslané údaje obsahovat:

ODDÍL 2

Technická opatření

Článek 26

Velikosti ok

1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka o velikosti menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze IX zakázáno. Tuto velikost ok lze snížit na minimum 60 mm při cíleném rybolovu kalmara tryskového (Illex illecebrosus). Při cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětšuje nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě, a ve všech ostatních částech vlečné sítě na 220 mm.

2. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat sítě o velikosti ok nejméně 40 mm.

Článek 27

Přídavná zařízení k sítím

1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoli části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.

2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.

3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postranních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze X.

4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v dodatku 4 k příloze III.

Článek 28

Vedlejší úlovky

1. Velitelé plavidel nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.

2. Vedlejší úlovky druhů uvedených v příloze ID, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro část oblasti upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoli druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, co je větší. V části oblasti upravené předpisy, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán nebo ve kterých byla kvóta pro „ostatní“ plně využita, však nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze ID přesáhnout 1 250 kg nebo případně 5 %.

3. Kdykoli celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli vytažení sítě překročí tu z mezí stanovených v odstavci 2, která je použitelná, pčemístí se plavidlo do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Kdykoli celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli následujícím vytažení sítě překročí uvedené meze, přemístí se plavidlo opět ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane nejméně 48 hodin.

4. Překročí-li u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů uvedených v příloze ID při kterémkoli vytažení sítě 5 % hmotnosti v divizi 3 M a 2,5 % v divizi 3 L, přemístí se plavidla ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.

5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.

Článek 29

Minimální velikost ryb

Ryby pocházející z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze XI, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musí být okamžitě vráceny zpět do moře. Pokud množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti, v určitých rybolovných vodách přesáhne 10 % celkového množství, přemístí se plavidlo do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Veškeré zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze XI, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.

ODDÍL 3

Kontrolní opatření

Článek 30

Označování produktů a oddělené skladování

1. Veškeré zpracované ryby ulovené v oblasti upravené NAFO se označí tak, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu. Dále se označí jako odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a divizích 3KLMNO se označí jako odlovené v těchto oblastech.

3. Úlovky stejného druhu musí být skladovány odděleně od úlovků jiného druhu. Veškeré úlovky odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO musí být skladovány odděleně od úlovků ulovených mimo ni.

Úlovky smějí být skladovány ve více částech skladovacího prostoru plavidla, ale každá část prostoru, kde se skladuje jeden druh, musí být zřetelně oddělena plastem, překližkou, sítí atd. od místa, kde se skladuje jiný druh.

Článek 31

Lodní deník produkce a rozpis uskladnění

1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 zapisují velitelé plavidel do lodního deníku údaje uvedené v příloze XII tohoto nařízení.

2. Do patnáctého dne každého měsíce členské státy oznámí, v podobě snímatelné počítačem, Komisi množství populací uvedených v příloze XIII, která byla vyložena v průběhu předcházejícího měsíce, a sdělí veškeré údaje, které obdržely na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.

3. Velitel plavidla Společenství vede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze ID:

4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění popsané v odstavci 3 jsou aktualizovány denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a jsou uchovávány na palubě, dokud plavidlo není zcela vyloženo.

5. Velitelé plavidel poskytnou potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.

Článek 32

Sítě

Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze IX nesmějí mít plavidla na palubě sítě o velikosti ok menší, než kterou stanoví článek 26. Avšak plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, smějí mít takové sítě na palubě za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití, jinými slovy:

Článek 33

Překládka

Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdrží k těmto činnostem předem oprávnění.

Článek 34

Sledování intenzity rybolovu

1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že je intenzita rybolovu jeho plavidel, uvedená v článku 25, úměrná rybolovným právům, která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, do 31. ledna 2005 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu mimo jiné určuje plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO.

Členské státy orientačně uvědomí Komisi o zamýšlených činnostech plavidel v jiných oblastech.

Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v těchto rybolovných oblastech s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí.

Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu, přičemž upřesní zejména počet plavidel, která v uvedené oblasti skutečně loví, a celkový počet dnů, kdy byl rybolov provozován.

ODDÍL 4

Zvláštní ustanovení o krevetce severní

Článek 35

Lov krevetky severní

Každý členský stát Komisi denně oznamuje množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musí probíhat v hloubce větší než 200 metrů a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.

ODDÍL 5

Zvláštní ustanovení o plánu obnovy platýse černého

Článek 36

Zákaz týkající se platýse černého

Rybářským plavidlům Společenství se zakazuje lovit platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích 3KLMNO a uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat platýse černého uloveného v uvedené oblasti, pokud nemají zvláštní povolení k rybolovu vydané jejich členským státem vlajky.

Článek 37

Seznam plavidel

1. Každý členský stát zajistí, aby plavidla, kterým mají být vydána zvláštní povolení k rybolovu podle článku 36, byla zapsána do seznamu, který obsahuje jména a vnitřní čísla těchto plavidel, jak jsou definována v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004. Členský stát vydá zvláštní povolení k rybolovu pouze pokud je plavidlo zapsáno v rejstříku plavidel NAFO.

2. Každý členský stát zašle Komisi seznam uvedený v odstavci 1 a veškeré následné změny v podobě snímatelné počítačem.

3. Změny seznamu podle odstavce 1 se zašlou Komisi nejméně pět dnů přede dnem, kdy plavidlo, které je nově zapsané do seznamu, vpluje do podoblasti 2 a divizí 3KLMNO. Komise bezodkladně informuje o změnách v seznamu sekretariát NAFO.

4. Každý členský stát přijme nezbytná opatření k rozdělení své kvóty pro platýse černého mezi svá plavidla zapsaná do seznamu podle odstavce 1. Členské státy informují Komisi o rozdělení kvót nejpozději 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 38

Zprávy

1. Velitelé plavidel uvedených v čl. 37 odst. 2 předají členským státům vlajky tyto zprávy:

množství platýse černého uchovávaná na palubě při vplutí plavidla Společenství do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO. Tato zpráva se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vplutím každého plavidla do těchto oblastí,

týdenní úlovky platýse černého. Tato zpráva se zašle poprvé nejpozději na konci sedmého dne po vplutí plavidla do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO, nebo trvá-li výjezd déle než sedm dní, nejpozději v pondělí u úlovků, které byly odloveny v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO během předcházejícího týdne, jenž končí v neděli o půlnoci.

2. Po obdržení zpráv uvedených v odst.1 písm. a), c), a d) je členské státy předají Komisi.

3. Pokud úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 2 vyčerpají odhadem 70 % kvót přidělených členským státům, podávají velitelé plavidel zprávy uvedené v odst. 1 písm. b) každé tři dny.

Článek 39

Určené přístavy

1. Vykládka množství platýse černého kdekoli mimo přístavy určené smluvními stranami NAFO se zakazuje. Vykládka platýse černého v přístavech zemí jiných než smluvních stran se zakazuje.

2. Členské státy určí přístavy, v nichž lze provádět vykládku platýse černého, a určí související inspekční a sledovací postupy včetně podmínek zaznamenávání a sdělování množství platýse černého při každé vykládce.

3. Členské státy předají Komisi do 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam určených přístavů a do 15 dnů poté rovněž související inspekční a sledovací postupy uvedené v odstavci 2. Komise předá tyto informace bezodkladně sekretariátu NAFO.

4. Komise předá bezodkladně všem členským státům seznam určených přístavů uvedených v odstavci 2 a přístavů určených jinými smluvními stranami NAFO.

Článek 40

Přístavní inspekce

1. Členské státy zajistí, aby všechna plavidla, která za účelem vykládky nebo překládky platýse černého uloveného v podoblasti NAFO 2 a divizích 3 KLMNO vplují do určeného přístavu, byla v přístavu podrobena inspekci v souladu s režimem přístavních inspekcí NAFO.

2. Je zakázáno vykládat nebo překládat úlovky z plavidel uvedených v odstavci 1, dokud nejsou přítomni inspektoři.

3. Všechna vyložená množství se před přepravou do chladírenského skladu nebo do jiného místa určení zváží podle jednotlivých druhů.

4. Členské státy předají související zprávu o přístavní inspekci sekretariátu NAFO a v kopii také Komisi do sedmi pracovních dnů ode dne, kdy byla inspekce ukončena.

Článek 41

Zákaz vykládky a překládky pro plavidla zemí jiných než smluvních stran

Členské státy zajistí zákaz vykládky a překládky platýse černého z plavidel zemí jiných než smluvních stran, která provozovala rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO.

Článek 42

Sledování rybolovných činností

Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění opatření uvedených v článcích 36 až 41 včetně celkového počtu dnů rybolovu.

ODDÍL 6

Zvláštní ustanovení o okounících

Článek 43

Lov okouníka

1. Každé druhé pondělí oznámí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích IF, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.

Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, činí se oznámení každé pondělí.

2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do poledne o množstvích okouníka, která během období dvou týdnů končícího předcházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích IF, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.

Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, zasílají se zprávy týdně.

KAPITOLA VII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI CCAMLR

ODDÍL 1

Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech

Článek 44

Zákazy a omezení odlovu

1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIV je v oblastech a v obdobích v ní uvedených zakázán.

2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XV na podoblasti v ní uvedené.

Článek 45

Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR

1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují se na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2005 Komisi také tyto informace týkající se těchto plavidel:

2. Od 1. srpna 2005 sdělují členské státy Komisi také tyto informace plavidelech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR, v rozsahu, v jakém je lze zjistit:

ODDÍL 2

Průzkumný rybolov

Článek 46

Účast na průzkumném rybolovu

1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu Dissostichus spp. pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblasti FAO 88.1 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) mimo oblasti národní jurisdikce a v divizi 58.4.3b) mimo oblasti národní jurisdikce.

2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.

3. Pro podoblast 88.1 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli SSRU bude zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná SSRU zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.

4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.

Článek 47

Systémy hlášení

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:

Článek 48

Zvláštní podmínky

1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 46 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (29), pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Kromě těchto opatření

2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblasti FAO 88.1 se vztahují tyto dodatečné podmínky:

Článek 49

Definice položení sítě

1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu šňůry nebo šňůr použitých.

2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,

Článek 50

Výzkumný plán

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce (SSRU), která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány jsou prováděny tímto způsobem:

v jednotkách SSRU A, B, C, E a G v podoblasti 88.1, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písm. b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU.

Článek 51

Plán shromažďování údajů

1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádějí plán shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán se týká shromažďování těchto údajů:

2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se změří velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.

Článek 52

Program označování

Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, provádí tento program označování:

program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v syrovém stavu. Všichni vypuštění jedinci by měli mít dvojité označení a měli by být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;

všechny významné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí;

Článek 53

Vědečtí pozorovatelé

Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 46, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCMLAR pro mezinárodní vědecké pozorování.

KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 54

Vědecké pozorování

1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu, které se provádí s povolením a pod záštitou dotčeného členského státu a o němž byly Komise a členský stát, v jehož vodách je průzkum prováděn, předem informovány.

2. Mořské organismy ulovené za účelem uvedeným v odstavci 1 mohou být prodávány, skladovány, vystavovány nebo nabízeny k prodeji za předpokladu, že

Článek 55

Přenos dat

Podle nařízení (EHS) č. 2847/93 zasílají členské státy Komisi údaje o vykládce množství ulovených populací v podobě snímatelné počítačem s použitím kódů populací stanovených v každé tabulce populací.

Článek 56

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2005.

Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast podle CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před dnem 1. ledna 2005, použije se článek 44 od počátku jednotlivých období používání daných TAC.

(1) Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2) Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.

(3) Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 1.

(4) Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.

(5) Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 48.

(6) Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 12.

(7) Úř. věst. L 29, 1.2.1985, s. 9.

(8) Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.22004, s. 33).

(9) Úř. věst. L 132, 21.5.1987, s. 9.

(10) Úř. věst. L 276, 10.10.1983 s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1965/2001 (Úř. věst. L 268, 9.10.2001, s. 23).

(11) Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1954/2003 (Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1).

(12) Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 813/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, č. 32).

(13) Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7.

(14) Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16.

(15) Úř. věst. L 9, 15.1.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 812/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 12).

(16) Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 602/2004 (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 30).

(17) Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 10.

(18) Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.

(19) Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.

(20) Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 3259/94 (Úř. věst. L 339, 29.12.1994, s. 11).

(21) Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 33).

(22) Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.

(23) Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 4.

(24) Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(25) Úř. věst. L 270, 13.11.1995, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003.

(26) Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003.

(27) Úř. věst. L 344, 31.12.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1928/2004 (Úř. věst. L 332, 6.11.2004, s. 5).

(28) Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25.

(29) Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 1.

(30) Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 32. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

(10) Tento TAC se vztahuje na rybolov pomocí vlečných sítí v období od 1. prosince 2004 do 30. listopadu 2005 a pomocí dlouhých lovných šňůr v období od 1. května do 31. srpna 2005.

(6) Tento TAC se vztahuje na rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr v období od 1. května do 31. srpna 2005 a pomocí vrší v období od 1. prosince 2004 do 30. listopadu 2005.

(3) TAC pro období od 15. listopadu 2004 do 14. listopadu 2005. V období od 1. března do 31. května 2005 je lov této populace omezen na 894 tun.

(14) Bude loveno od 1. ledna do 31. března, od 1. července do 14. září a od 1. prosince do 31. prosince.

(62) Severně od 59° s. š. (oblast Společenství) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

() Severně od 59° s. š. (oblast Společenství) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

V rámci výše uvedených kvót jsou odlovy ve stanovených oblastech omezeny na níže uvedená množství, a pouze v obdobích od 1. ledna do 15. února a 1. října do 31. prosince.

(60) Z čehož mohou být 1 002 tuny uloveny v divizi ICES IVa severně od 59° s. š. (oblast Společenství) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince. Množství 2 763 tun z kvóty Faerských ostrovů může být v průběhu celého roku uloveno v divizi ICES VIa (severně od 56°30' s. š) nebo v divizích ICES VIIe,f,h nebo divizi ICES IVa.

(17) Odkaz se týká populace sledě obecného v divizi ICES VIa , severně od 56°00' s. s. a v části VIa, která se nachází východně od 07°00' z. d. a severně od 55°00' s. š., kromě oblasti Clyde.

() Severně od 59° s. š. (oblast Společenství) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

V rámci výše uvedených kvót jsou odlovy ve stanovených oblastech omezeny na níže uvedená množství, a pouze v obdobích od 1. ledna do 15. února a 1. října do 31. prosince.

PŘÍLOHA III

PŘECHODNÁ TECHNICKÁ A KONTROLNÍ OPATŘENÍ

ČÁST A

BALTSKÉ MOŘE

Oddíl 1

Lov tresky obecné

1. Podmínky pro některá lovná zařízení schválená pro lov tresky obecné v Baltském moři

1.1. Vlečná zařízení

1.1.1. Bez únikových oken

Vlečná zařízení bez únikových oken jsou zakázána.

1.1.2. S únikovými okny

Odchylně od ustanovení o zvláštních selektivních zařízeních v příloze V nařízení (ES) č. 88/98 se použije dodatek 1 k této příloze.

1.1.3. Pravidlo jedné sítě

Pokud se používá vlečná síť s únikovými okny, nesmí být na palubě žádné jiné lovné zařízení.

1.2. Tenatové sítě

Odchylně od přílohy IV nařízení (ES) č. 88/98 se minimální velikost ok tenatových sítí stanoví na 110 mm.

Sítě nepřesáhnou maximální délku 12 km u plavidel, jejichž celková délka je menší nebo rovna 12 m.

Sítě nepřesáhnou maximální délku 24 km u plavidel, jejichž celková délka je větší než 12 m.

Doba ponoření sítí nepřesáhne 48 hodin, počítáno od doby, kdy jsou sítě poprvé ponořeny, do doby, kdy jsou sítě zcela vytaženy na palubu rybářského plavidla.

2. Vedlejší úlovky tresky obecné v Baltském moři

2.1. Odchylně od čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 88/98 nesmějí být na palubě uchováváni žádní podměreční jedinci tresky obecné, s výhradou případu uvedeného v bodě 2.2.

2.2. Avšak odchylně od čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 88/98 vedlejší úlovky tresky obecné při lovu sledě obecného a šprota obecného s lovnými zařízeními o velikosti ok menší nebo rovné 32 mm však nepřekročí 3 % hmotnostní. Z tohoto vedlejšího úlovku nebude na palubě uchováváno více než 5 % podměrečných tresek obecných.

2.3. Při lovu jiných druhů než sledě obecného nebo šprota obecného pomocí vlečných sítí a dánských nevodů o velikostí ok menší, než je velikost uvedená v bodě 1.1.2, nesmějí vedlejší úlovky tresky obecné překročit 10 %.

3. Minimální velikost tresky obecné v Baltském moři

Odchylně od přílohy III nařízení (ES) č. 88/98 je minimální velikost tresky obecné 38 cm.

4. Zákaz letního odlovu tresky obecné v Baltském moři

Lov tresky obecné je v subdivizích 22–24 v období od 1. března 2005 do 30. dubna 2005 a v subdivizích 25–32 od 1. května 2005 do 15. září 2005 zakázán.

5. Omezení odlovu tresky obecné v Baltském moři:

Je zakázáno provádět odlovy v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84.

Oblast 1:

— 55°45′ severní šířky, 15°30′ východní délky

— 55°45′ severní šířky, 16°30′ východní délky

— 55°00′ severní šířky, 16°30′ východní délky

— 55°00′ severní šířky, 15°00′ východní délky

— 55°15′ severní šířky, 16°00′ východní délky

— 55°15′ severní šířky, 15°30′ východní délky

— 55°45′ severní šířky, 15°30′ východní délky

Oblast 2:

— 55°00′ severní šířky, 19°14′ východní délky

— 54°48′ severní šířky, 19°20′ východní délky

— 54°45′ severní šířky, 19°19′ východní délky

— 54°45′ severní šířky, 18°55′ východní délky

— 56°00′ severní šířky, 18°00′ východní délky

— 55°00′ severní šířky, 19°14′ východní délky

Oblast 3:

— 56°13′ severní šířky, 18°27′ východní délky

— 56°13′ severní šířky, 19°31′ východní délky

— 55°59′ severní šířky, 19°13′ východní délky

— 56°03′ severní šířky, 19°06′ východní délky

— 56°00′ severní šířky, 18°51′ východní délky

— 55°47′ severní šířky, 18°57′ východní délky

— 55°30′ severní šířky, 18°34′ východní délky

— 56°13′ severní šířky, 18°27′ východní délky

6. Přechodné a doplňující podmínky pro sledování, inspekci a dohled v souvislosti s obnovou populace tresek v Baltském moři.

6.1. Obecná ustanovení

6.1.1. Program sledování, inspekce a dohledu týkající se populací tresek v Baltském moři má následující složky:

Zvláštní podmínky rybolovu tresky obecné v Baltském moři.

Vnitrostátní akční programy kontroly, které vypracuje Dánsko, Estonsko, Finsko, Německo, Lotyšsko, Litva, Polsko a Švédsko.

Doplňková opatření pro sledování, kontrolu a inspekci.

Společný dohled a výměna inspektorů.

6.1.2. Vnitrostátní akční program kontroly populací tresky obecné může být z podnětu Komise nebo na žádost členského státu revidován.

6.2. Zvláštní podmínky rybolovu tresky obecné v Baltském moři.

6.2.1. Veškerá plavidla o celkové délce alespoň 8 metrů, která mají na palubě nebo používají jakoukoli schválenou výzbroj k lovu tresky obecné v Baltském moři, musí mít zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři.

6.2.2. Každý členský stát vytvoří seznam plavidel, která mají zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři.

6.2.3. Velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce, kterému členský stát vydal zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři, musí splňovat podmínky stanovené v dodatku 2.

6.3. Vnitrostátní akční programy kontroly.

6.3.1. Každý dotčený členský stát si definuje vnitrostátní akční program kontroly pro Baltské moře.

6.3.2. Komise svolá v roce 2005 alespoň jednou zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu za účelem zhodnocení plnění a výsledků vnitrostátních akčních programů kontroly populací tresky obecné v Baltském moři.

6.4. Sledování, inspekce a dohled, které mají zavést členské státy.

6.4.1. Každý dotčený členský stát pošle do 30 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost Komisi seznam určených přístavů a vnitrostátní program kontroly podle bodu 6.3.1, a harmonogram jeho provádění. Komise sdělí tyto informace všem členským státům, jichž se týkají.

6.4.2. Bez ohledu na čl. 6 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2847/93 vedou velitelé rybářských plavidel Společenství se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné v Baltském moři v souladu s bodem 6.2.1 lodní deník, do nějž zapisují své operace v souladu s článkem 6 nařízení (EHS) č. 2847/93.

6.4.3. Odchylně od článku 5 nařízení (EHS) č. 2807/83 je povolená míra odchylka při odhadech množství ryb podléhajících TAC v kilogramech živé hmotnosti uchovávaných na palubě 8 %.

6.4.4. V případech, kdy je treska obecná vyložena v určeném přístavu, zváží se ještě před tím, než je nabídnuta k prodeji a prodána, v přítomnosti kontrolorů oprávněných členskými státy reprezentativní vzorek, který činí nejméně 20 % vykládaného množství. V této souvislosti předloží členské státy Komisi do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost podrobný popis režimu odběru vzorků, který použijí.

6.4.5. Na rybářská plavidla Společenství se zvláštním povolením k rybolovu tresky obecné v Baltském moři podle bodu 6.2.1 se bez ohledu na čl. 19a odst. 1a nařízení (EHS) č. 2847/93 použijí jeho články 19e, 19f, 19g, 19h a 19i.

6.4.6. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 2244/3002 zajistí členské státy, aby údaje ze systému satelitního sledování plavidel, které obdrží na základě článku 8, čl. 10 odst. 1 a čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení od plavidel majících zvláštní povolení k lovu tresky v Baltském moři, byly používány:

a) k zaznamenávání údajů v podobě snímatelné počítačem o každém vplutí plavidla do přístavu a o jeho opuštění přístavu;

b) pro zaznamenávání každého vplutí plavidla do rybolovných oblastí, v nichž je zakázán rybolov tresky obecné v Baltském moři a jeho opuštění těchto oblastí.

6.4.7. Členské státy mohou využívat alternativní kontrolní opatření pro zajištění plnění povinností podávat informace podle bodu 6.4.5., která jsou stejně efektivní a průhledná jako tyto povinnosti týkající se informací. Tato alternativní opatření je nutno oznámit Komisi ještě před jejich zavedením.

6.4.8. Odchylně od článku 13 nařízení (EHS) č. 2847/93 musí být k množstvím tresky obecné přesahujícím 50 kg, která jsou převezeny na jiné místo než místo vykládky nebo dovozu, přiložena kopie jednoho z prohlášení uvedených v čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 týkající se množství těchto převážených druhů. Výjimka stanovená v čl. 13 odst. 4 písm. b) nařízení (EHS) č. 2847/93 se nepoužije.

6.4.9. Odchylně od čl. 34c odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 může zvláštní program sledování tresky obecné v Baltském moři trvat déle než dva roky od doby, kdy vstoupil v platnost.

6.5. Společný dohled a výměna inspektorů

6.5.1. Dotčené členské státy provádí společné inspekce a dohled a zavedou v této souvislosti společné operační postupy použitelné pro jejich činnost v oblasti dohledu.

6.5.2. Do třiceti dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost svolá předsednictví zasedání příslušných kontrolních orgánů za účelem koordinace společného programu inspekce a dohledu.

6.5.3. Dotčené členské státy zajistí, aby inspektoři z jiných dotčených členských států byli pozváni k účasti na nejméně jedné ze společných inspekčních činností.

6.5.4. Inspektoři z Komise se mohou účastnit těchto výměn a mohou se účastnit společných inspekcí.

Oddíl 2

Rižský záliv

7. Zvláštní ustanovení týkající se Rižského zálivu

7.1. Zvláštní povolení k rybolovu

7.1.1. Pro účely provozování rybolovných činností v Rižském zálivu musí mít plavidla zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.

7.1.2. Členské státy zajistí, aby plavidla, pro která bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, byla zařazena do seznamu s názvy a vnitřním evidenčním číslem a aby byl tento seznam předán Komisi.

Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky:

a) celkový výkon motoru (kW) plavidla uvedeného na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl v Rižském zálivu stanoven pro každý členský stát v letech 2000 a 2001;

b) výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kilowattů (kW).

7.2. Nahrazení plavidel nebo motorů

7.2.1. Všechna plavidla zapsaná na seznamu uvedeném v bodě 7.1.2 mohou být nahrazena jiným plavidlem nebo plavidly, pokud:

a) při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motoru, jak je uveden v bodě 7.1.2 písm. a); a

b) výkon motoru po nahrazení nikdy nepřekročí 221 kW.

7.2.2. Motory jednotlivých plavidel uvedených v seznamu, na který se odkazuje v bodě 7.1.2 mohou být nahrazeny za předpokladu, že:

a) při nahrazení výkon motoru v žádném okamžiku nepřesáhne 221 kW; a

b) výkon motoru po nahrazení nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v bodě 7.1.2 písm. a).

ČÁST B

SKAGERRAK A KATTEGAT

8. Technická opatření pro zachování ve Skagerraku a Kattegatu.

Odchylně od přílohy IV nařízení (ES) č. 850/98 se použije dodatek 3 k této příloze.

ČÁST C

PODOBLASTI ICES I AŽ VII

9. Proces vážení sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného

9.1. Následující postupy platí pro vykládku v Evropském společenství plavidly Společenství nebo třetích zemí množství převyšujících 10 tun sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného nebo jejich kombinaci v rámci jedné vykládky ulovených:

a) v případě sledě obecného v podoblastech ICES I, II, IV, VI a VII a divizích IIIa a Vb;

b) v případě makrely obecné a kranase obecného v podoblastech ICES III, IV, VI a VII a divizi IIa.

9.2. Vykládky uvedené v bodě 9.1 jsou povoleny pouze v určených přístavech.

9.3. Každý dotčený členský stát sdělí Komisi změny v seznamu, k nimž došlo v roce 2004, určených přístavů v nichž může probíhat vykládka sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného, a změny v inspekčních a dohledových postupech v těchto přístavech včetně podmínek zaznamenávání a podávání zpráv o množství druhů a populací uvedených v bodě 9.1 během jednotlivých vykládek. Tyto změny budou sděleny nejméně 15 dnů před jejich vstupem v platnost. Komise předá tyto informace spolu s přístavy určenými třetími zeměmi všem dotčeným členským státům.

9.4. Velitel rybářského plavidla uvedeného v bodě 9.1 nebo jeho zástupce podá příslušným orgánům členského státu, v němž má vykládka probíhat nejméně 4 hodiny před vplutím do přístavu určeného pro vykládku v dotčeném členském státě tyto informace:

a) přístav do nějž směřuje, jméno plavidla a jeho evidenční číslo,

b) přibližný čas příjezdu do přístavu,

c) množství druhů uchovávaných na palubě plavidla v kilogramech živé váhy.

Příslušné orgány dotčeného členského státu budou vyžadovat, aby vykládka začala až poté, co k tomu vydají oprávnění.

9.5. Odchylně od bodu 4.2 přílohy IV nařízení (EHS) č. 2807/83 předloží velitel plavidla okamžitě po příjezdu do přístavu příslušným orgánům v přístavu odpovídající stranu nebo strany lodního deníku.

Množství uchovávaná na palubě, v souladu s ujednáními bodu 9.4 písm. c) oznámená před vykládkou, se musí rovnat množstvím zaznamenaným v lodním deníku.

Odchylně od ujednání čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2807/83 je povolená míra odchylky při odhadech množství ryb, v kilogramech, uchovávaných na palubě plavidla 8 % množství zapsaného v lodním deníku.

9.6. Všichni odběratelé kupující čerstvé ryby zajistí, aby bylo zváženo celé množství, které kupují. Vážení se bude provádět před roztříděním, zpracováním, skladováním a přepravou ryb z přístavu vykládky či před dalším prodejem. Údaj zjištěný při tomto vážení se použije pro vyplnění prohlášení o vykládce a pro potvrzení o prodeji.

Při stanovování hmotnosti nesmí odpočet na vodu přesáhnout 2 %.

Kromě povinností stanovených v čl. 9 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 2847/93 předloží odběratel nebo zpracovatel vyloženého množství příslušnému úřadu dotčeného členského státu kopii faktury nebo rovnocenného dokladu, jak je uvedeno v čl. 22 odst. 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (1). Jakékoli faktury či doklady budou obsahovat informace vyžadované čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 2847/93 a předkládají se na vyžádání nebo do 48 hodin od ukončení vážení.

9.7. Všichni odběratelé nebo nabyvatelé zmrazených ryb zajistí, aby bylo vyložené množství ryb zváženo dříve, než budou ryby zpracovány, uskladněny, přepraveny z přístavu vykládky nebo dále prodány. Hmotnost obalu rovnající se hmotnosti krabic, plastových nebo jiných kontejnerů, v nichž jsou vážené ryby uložené, které mají být zváženy, se odečtena od hmotnosti vykládaných ryb.

Je rovněž možné určit hmotnost zmrazených ryb v krabicích tak, že se vynásobí průměrná hmotnost reprezentativního vzorku zjištěná zvážením obsahu odebraného z krabice či plastového obalu, bez ohledu na to, zda již roztál led na povrchu ryb či nikoli. Členské státy předloží Komisi ke schválení jakékoli změny ve svých metodách odběru vzorků, které byly schváleny Komisí během roku 2004. Změny schválí Komise. Číslo zjištěné při vážení se použije při vyplňování prohlášení o vykládce a pro potvrzení o prodeji.

9.8. Systémy vážení schválí, ocejchují a zaplombují příslušné orgány nejpozději do 1. května 2005. Osoba, která ryby váží, vede deník s číslovanými stránkami, do kterého zapisuje průběžnou celkovou hmotnost a hmotnosti jednotlivých vykládek. Tento lodní deník je uchováván po dobu tří let. Příslušné orgány mají k systému vážení a k lodnímu deníku neomezený přístup.

Do zavedení systémů vážení uvedených v prvním pododstavci probíhá vážení za přítomnosti kontrolora.

9.9. Příslušné orgány členského státu zajistí, aby nejméně 15 % množství vyložených ryb a nejméně 10 % vykládek bylo podrobeno celkové inspekci, při které budou provedeny alespoň tyto činnosti:

a) sledování vážení úlovku z plavidla podle druhů. V případě plavidel, která úlovek pumpují na břeh, musí být sledováno zvážení celého z plavidla vyloženého množství, které je vybráno k inspekci. V případě plavidel s mrazícími zařízeními se spočítají všechny krabice. Reprezentativní vzorek krabic nebo palet se zváží a zjistí se průměrná hmotnost jedné krabice či palety. Náhodný výběr krabic se také provádí schváleným postupem s cílem zjistit průměrnou hmotnost ryb (bez obalu a ledu);

b) křížové ověření množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku a na prohlášení o vykládce a potvrzení o prodeji stejně jako množství uvedených při hlášení před vykládkou a množství jednotlivých vyložených druhů;

c) je-li vykládka přerušena, je zapotřebí mít povolení, než v ní lze pokračovat;

d) ověření, že po dokončení vykládky v plavidle nezůstaly žádné ryby.

10. Lov sledě obecného v oblasti IIa (vody ES)

Je zakázáno uchovávat na palubě sledě obecného odloveného v divizi IIa (vody ES) v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.

11. Podmínky vykládky sledě obecného pro průmyslové účely

Odchylně od čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 platí:

Sleď obecný odlovený při lovu mimo podoblasti ICES III a VI sítěmi s oky o velikosti menší než 32 mm může být uchováván na palubě nebo vykládán, pouze pokud je v takovém neroztříděném úlovku namíchaný sleď obecný s jinými druhy a jeho množství nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti sledě obecného a ostatních druhů.

12. Omezení odlovu tresky obecné:

a) Oblast západně od Skotska: Do 31. prosince 2005 je zakázáno provádět jakékoli rybolovné činnosti v oblastech ohraničených postupným spojením následujících poloh v uvedeném pořadí pomocí loxodrom: 59°05′ severní šířky, 06°45′ západní délky 59°30′ severní šířky, 06°00′ západní délky 59°40′ severní šířky, 05°00′ západní délky 60°00′ severní šířky, 04°00′ západní délky 59°30′ severní šířky, 04°00′ západní délky 59°05′ severní šířky, 06°45′ západní délky.

b) Keltské moře: Do 31. března 2005 je zakázáno provádět rybolovnou činnost v části divize ICES VII tvořené následujícími obdélníky ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Tento zákaz neplatí pro plavidla, která loví pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků, v měsíci březnu.

c) Odchylně od písmen a) a b) je ve vymezených oblastech a obdobích povoleno provádět rybolov pomocí vrší a košů za předpokladu, že: i) na palubě plavidla se nenachází žádné jiné lovné zařízení kromě vrší a košů a ii) na palubě se neuchovávají žádní jiní mořští živočichové kromě korýšů a měkkýšů.

d) Odchylně od písmen a) a b) je dovoleno provádět rybolovné činnosti v oblastech uvedených v těchto písmenech pomocí sítí s oky o velikosti menší než 55 mm za předpokladu, že: i) na palubě plavidla není žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší a ii) na palubě se uchovávají výhradně tyto druhy ryb: sleď obecný, makrela obecná, sardinka obecná, sardinka oblá, kranas obecný, šprot obecný, treska modravá a stříbrnice.

13. Uzavření oblasti pro lov smáčkovitých:

Je zakázáno vykládat nebo uchovávat na palubě smáčkovité odlovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a linií spojující postupně následující souřadnice:

— východní pobřeží Anglie se zeměpisnou šířkou 55o30′ s. š.,

— zeměpisná šířka 55o30′ s. š., zeměpisná délka 1o00′ z. d.,

— zeměpisná šířka 58o00′ s. š., zeměpisná délka 1o00′ z. d.,

— zeměpisná šířka 58o00′ s. š., zeměpisná délka 2o00′ z. d.,

— východně od Skotska na zeměpisné délce 2o00′ z. d.

Nicméně v oblasti, kde platí zákaz, bude v omezené míře rybolov povolen, a to za účelem sledování populace smáčkovitých a účinků zákazu.

14. Oblast Rockall pro tresku jednoskvrnnou

Veškerý rybolov s výjimkou lovu pomocí dlouhých lovných šňůr je v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice zakázán:

Bod č. Zeměpisná šířka Zeměpisná délka 1 1 57°00′ s. š. 15°00′ z. d. 2 57°00′ s. š. 14°00′ z. d. 3 56°30′ s. š. 14°00′ z. d. 4 56°30′ s. š. 15°00′ z. d.

15. Technická opatření pro zachování v Irském moři

V roce 2005 se budou dočasně používat technická opatření pro zachování uvedená v článcích 2, 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 254/2002 ze dne 12. února 2002, kterým se stanoví opatření použitelná v roce 2002 pro obnovu populací tresky obecné v Irském moři (divize ICES VIIa) (2).

ČÁST D

PODOBLASTI ICES VIII, IX A X

16. Zákaz lovu pomocí vlečných zařízení v oblastech okolo Azorských a Kanárských ostrovů a ostrova Madeira.

Plavidlům se zakazuje používat jakékoli vlečné sítě pro lov při dně nebo podobné tažené sítě, které se dotýkají mořského dna ve vodách spadajících do svrchovanosti nebo jurisdikce členských států v oblastech vymezených následujícími souřadnicemi:

a) Azorské ostrovy Zeměpisná šířka 36° 00′ s. š. zeměpisná délka 23° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 42° 00′ s. š. zeměpisná délka 23° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 42° 00′ s. š. zeměpisná délka 34° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 36° 00′ s. š. zeměpisná délka 34° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 36° 00′ s. š. zeměpisná délka 23° 00′ z. d.

(b) Kanárské ostrovy a Madeira Zeměpisná šířka 27° 00′ s. š. zeměpisná délka 19° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 26°00′ s. š. zeměpisná délka 15° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 29° 00′ s. š. zeměpisná délka 13° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 36° 00′ s. š. zeměpisná délka 13° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 36° 00′ s. š. zeměpisná délka 19° 00′ z. d. Zeměpisná šířka 27° 00′ s. š. zeměpisná délka 19° 00′ z. d.

ČÁST E

STŘEDOZEMNÍ MOŘE

17. Technická opatření pro zachování ve Středozemním moři

Rybolov, který se v současné době řídí odchylkami stanovenými v čl. 3 odst. 1 a 1a a čl. 6 odst. 1 a 1a nařízení č. 1626/94, může dočasně pokračovat i v roce 2005.

ČÁST F

VÝCHODNÍ ČÁST TICHÉHO OCEÁNU

18. Košelkové nevody ve východní části Tichého oceánu (oblast upravená předpisy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC))

Rybolov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) rybářskými plavidly používajícími košelkové nevody je buď od 1. srpna do 11. září 2005, nebo od 20. listopadu do 31. prosince 2005 zakázán v oblasti vymezené následujícími souřadnicemi:

— pobřeží Tichého oceánu Severní a Jižní Ameriky,

— zeměpisná délka 150° z. d.,

— zeměpisná šířka 40° s. š.,

— zeměpisná šířka 40° j. š.

Dotčené členské státy informují do 1. července 2005 Komisi o tom, které období zákazu lovu si vybraly. Všechna plavidla dotčených členských států používající košelkové nevody musí ve vymezené oblasti a na vybrané období zastavit rybolov pomocí tohoto zařízení.

Počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost budou rybářská plavidla, která pomocí košelkových nevodů loví tuňáka v oblasti upravené předpisy Meziamerické komise pro tropické tuňáky, uchovávat na palubě a později vyložit všechny tuňáky žlutoploutvé, tuňáky velkooké a tuňáky pruhované s výjimkou ryb, které nejsou považovány za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů než z důvodu jejich velikosti. Tato ustanovení se však nevztahují na závěrečnou část výjezdu, kdy by se mohlo stát, že na plavidle nebude dostatek místa pro uchování všech ulovených tuňáků.

Rybářská plavidla, která používají košelkové nevody, ihned a v největší míře vypustí do moře všechny neporaněné mořské želvy, žraloky, jehlice, rejnoky, zlaky a jiné necílové druhy. Rybáři by měli vyvíjet a používat metody a vybavení, kterým by zajistili rychlé a bezpečné vypouštění všech těchto živočichů do moře.

Pro mořské želvy zamotané či zachycené do sítě platí následující zvláštní opatření:

a) kdykoli je v síti spatřena mořská želva, bude učiněno vše, aby byla zachráněna dříve, než se do sítě zamotá, a to včetně použití rychlého člun, bude-li to nutné,

b) je-li mořská želva zamotána do sítě, naviják sítě se zastaví, jakmile je želva vytažena nad vodu, a znovu se spustí až poté, co byla želva vymotána a vypuštěna do moře,

c) pokud se želva dostane až na palubu plavidla, požijí se všechny vhodné metody pro zotavení této želvy před jejím návratem do vody,

d) rybářská plavidla, která loví tuňáka, nesmějí do vody vyhazovat vaky se solí ani jiné typy plastového odpadu,

e) pokud je to možné, doporučuje se také provádět vyprošťování mořských želv zamotaných v zařízeních pro hromadění ryb a v jiných lovných zařízeních,

f) také se doporučuje nahradit zařízení pro hromadění ryb, která se nepoužívají při rybolovu.

ČÁST G

VÝCHODNÍ ATLANTIK A STŘEDOZEMNÍ MOŘE

19. Minimální velikost tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři

Odchylně od článku 6 a přílohy IV nařízení (ES) č. 973/2001 je minimální velikost tuňáka obecného ve Středozemním moři 10 kg nebo 80 cm.

Odchylně od čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 973/2001 se pro tuňáka obecného loveného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři toleranční limit neposkytuje.

20. Minimální velikost tuňáka velkookého

Odchylně od článku 6 a přílohy IV nařízení (ES) č. 973/2001 se zrušuje minimální velikost tuňáka velkookého.

21. Omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení

1. Za účelech ochrany populací tuňáka velkookého, zejména mladých ryb, se zakazuje rybolov pomocí košelkových nevodů a navnádových člunů v době a v oblasti uvedené v písmenech a) a b): a) Oblast uvedená v odstavci 1 je vymezena takto: jižní hranice : rovnoběžka na 0° j. š. severní hranice : rovnoběžka na 5° s. š. západní hranice : poledník na 20° z. d. východní hranice : poledník na 10° z. d. b) Období, na které se vztahuje zákaz, je od 1. listopadu do 30. listopadu každý rok.

2. Odchylně od článku 3 nařízení (ES) č. 973/2001 jsou rybářská plavidla společenství oprávněna k rybolovu bez omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení v oblasti uvedené v čl. 3 odst. 2 a v době uvedené v čl. 3 odst. 1.

22. Opatření týkající se sportovní a rekreační rybolovné činnosti ve Středozemním moři.

1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby v rámci sportovního a rekreačního rybolovu bylo zakázáno používat ve Středozemním moři při lovu tuňáka a tuňákovitých druhů, zejména tuňáka obecného, tažené sítě, kruhové zatahovací sítě, nevody, dredgery, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry.

2. Členské státy zajistí, aby se neobchodovalo s úlovky tuňáka a tuňákovitých druhů ze Středozemního moře pocházejícími ze sportovního a rekreačního rybolovu.

23. Plán odběru vzorků tuňáka obecného

Odchylně od článku 5a nařízení (ES) č. 973/2001 zahájí členské státy program odběru vzorků za účelem odhadu množství odloveného tuňáka obecného podle velikosti; toto zejména vyžaduje, aby odečet velikosti v sítích byl proveden na jednom vzorku (= 100 kusů) na každých 100 tun živých ryb. Vzorek velikosti bude shromážděn během odlovu (3) na farmě v souladu s metodami ICCAT pro ohlašování Task II. Odběr vzorků by měl probíhat při jakémkoli odlovu a měl by zahrnovat všechny sítě. Údaje musí být předána ICCAT do 31. července pro odběr vzorků, který proběhl předchozí rok.

24. Prozatímní opatření na ochranu ohrožených hlubinných přírodních stanovišť

Je zakázáno provádět odlovy pomocí vlečných sítí pro lov při dně a lov pomocí upevněného lovného zařízení včetně tenatové sítě pro lov při dně a dlouhé lovné šňůry pro lov při dně v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84:

Podmořské hory Hecate:

— 52° 21.2866′ s. š., 31° 09.2688′ z. d.

— 52° 20.8167′ s. š., 30° 51.5258′ z. d.

— 52° 12.0777′ s. š., 30° 54.3824′ z. d.

— 52° 12.4144′ s. š., 31° 14.8168′ z. d.

— 52° 21.2866′ s. š., 31° 09.2688′ z. d.

Podmořské hory Faraday:

— 50° 01.7968′ s. š., 29° 37.8077′ z. d.

— 49° 59.1490′ s. š., 29° 29.4580′ z. d.

— 49° 52.6429′ s. š., 29° 30.2820′ z. d.

— 49° 44.3831′ s. š., 29° 02.8711′ z. d.

— 49° 44.4186′ s. š., 28° 52.4340′ z. d.

— 49° 36.4557′ s. š., 28° 39.4703′ z. d.

— 49° 29.9701′ s. š., 28° 45.0183′ z. d.

— 49° 49.4197′ s. š., 29° 42.0923′ z. d.

— 50° 01.7968′ s. š., 29° 37.8077′ z. d.

Část hřebene Reykjanes:

— 55° 04.5327′ s. š., 36° 49.0135′ z. d.

— 55° 05.4804′ s. š., 35° 58.9784′ z. d.

— 54° 58.9914′ s. š., 34° 41.3634′ z. d.

— 54° 41.1841′ s. š., 34° 00.0514′ z. d.

— 54° 00.0′ s. š., 34° 00.0′ z. d.

— 53° 54.6406′ s. š., 34° 49.9842′ z. d.

— 53° 58.9668′ s. š., 36° 39.1260′ z. d.

— 55° 04.5327′ s. š., 36° 49.0135′ z. d.

Podmořské hory Altair:

— 44° 50.4953′ s. š., 34° 26.9128′ z. d.

— 44° 47.2611′ s. š., 33° 48.5158′ z. d.

— 44° 31.2006′ s. š., 33° 50.1636′ z. d.

— 44° 38.0481′ s. š., 34° 11.9715′ z. d.

— 44° 38.9470′ s. š., 34° 27.6819′ z. d.

— 44° 50.4953′ s. š., 34° 26.9128′ z. d.

Podmořské hory Antialtair:

— 43° 43.1307′ s. š., 22° 44.1174′ z. d.

— 43° 39.5557′ s. š., 22° 19.2335′ z. d.

— 43° 31.2802′ s. š., 22° 08.7964′ z. d.

— 43° 27.7335′ s. š., 22° 14.6192′ z. d.

— 43° 30.9616′ s. š., 22° 32.0325′ z. d.

— 43° 40.6286′ s. š., 22° 47.0288′ z. d.

— 43° 43.1307′ s. š., 22° 44.1174′ z. d.

ČÁST H

HLUBINNÉ DRUHY

Odchylně od nařízení (ES) č. 2347/2002 platí v roce 2005 toto:

Členské státy zajistí, aby rybolovné činnosti, které vedou k odlovu více než 10 tun hlubinných druhů a platýse černého za každý kalendářní rok a k jejich uchování na palubě a které jsou prováděny plavidly plujícími pod jejich vlajkou a registrovanými na jejich území, podléhaly povolení k rybolovu hlubinných druhů.

Je však zakázáno lovit a uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat jakékoli agregované množství hlubinných druhů a platýse černého převyšující 100 kg na jednu cestu na moře, nemá-li dotyčné plavidlo povolení k lovu hlubinných druhů.

(1) Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).

(2) Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 1.

(3) Pro ryby, které jsou na farmě chovány déle než 1 rok, by se měly použít jiné metody odběru vzorků.

Dodatek 1 k příloze III Specifikace horního okna kapsy zatahovací sítě s názvem „BACOMA“ Pro vlečné sítě, dánské nevody nebo podobné tažené sítě platí specifikace 110 mm, měřeno jako vnitřní průměr otevřeného okna, a okno se čtvercovými oky v kapse zatahovací sítě má velikost alespoň 105 mm. Okno kapsy zatahovací sítě má obdélníkový tvar. V kapse je pouze jedno okno. Okno nebude ucpáno vnitřními ani vnějšími přídavnými díly. Velikost kapsy zatahovací sítě, nástavce a zadní částí vlečné sítě Kapsa zatahovací sítě se skládá ze dvou dílců o stejné velikosti, které jsou dohromady na každé straně spojeny lemovým švem. Je zakázáno přechovávat na palubě sítě, která mají více než 100 otevřených kosočtverečných ok po obvodu kapsy zatahovací sítě, kromě spojování lemových švů. Počet otevřených kosočtverečných ok, kromě těch v lemových švech, v každém bodě obvodu jakéhokoli nástavce nebo prodlužovacího dílce nebude větší než maximální počet ok po obvodu přední části kapsy zatahovací sítě stricto sensu a zadní zúžené části vlečné sítě kromě ok v lemových švech (obrázek 1). Umístění okna Okno je vloženo do horního dílce kapsy zatahovací sítě. Okno je umístěno nejvýše 4 oka od kapsy zatahovací sítě včetně řady ok ruční šňůry, přes které prochází lano kapsy (obrázek 2). Velikost okna Šířka okna, vyjádřená počtem ok, je rovna počtu otevřených kosočtverečných ok v horním dílci děleno dvěma. Je-li to nutné, je dovoleno rozdělit nanejvýš 20 % počtu otevřených kosočtverečných ok v horním dílci rovnoměrně po obou stranách dílce okna (obrázek 3). Délka okna je alespoň 3,5 metru. Síťovina okna Oka mají minimální velikost otevření 110 milimetrů. Oka mají čtvercový tvar, tzn. všechny čtyři strany síťoviny okna jsou tvořeny šikmo přetnutými oky sítě. Síťovina je z jednoduchého krouceného materiálu bez uzlů nebo z materiálu dosahujícího podobných vlastností. Průměr jednotlivých vláken je alespoň 4,9 milimetru. Jiná specifikace Další specifikace pro připevnění jsou definovány na obrázcích 4a, 4b a 4c. Délka zvedacího popruhu je nejméně 4 m. Obrázek 1 Zařízení vlečných sítí lze rozdělit podle tvaru a funkce do tří různých částí. V hlavním prostoru vlečné sítě se vždy nachází část zúžení o délce mezi 10 a 40 m. Přídavné zařízení se nachází v nezúžené části běžně tvořené jednou nebo dvěma sítěmi dlouhými 49,5 oka, jejichž napínací délka se pohybuje mezi 6 až 12 m. Kapsa zatahovací sítě se rovněž nachází v nezúžené části, často tvořené dvojitým vláknem kvůli lepší odolnosti vůči těžkému nákladu. Délka kapsy zatahovací sítě je často 49,5 oka, tj. přibližně 6 metrů, ačkoli menší plavidla mají kratší kapsy zatahovacích sítí (2-4). Část pod zvedacím popruhem se nazývá zvedací vak. Obrázek 2 Vzdálenost dílce okna od zatahovací šňůry je 4 oka. V horním dílci je 3,5 kosočtverečných ok a 0,5 oka ručně tkané řady „lemu kapsy“. Obrázek 3 Lze použít dvacet procent kosočtverečných ok v horním dílci podél svislé řady umístěných od jednoho okraje ke druhému. Například (jako v obrázku 3), pokud by byl horní dílec 30 otevřených ok široký, 20 % z toho by bylo 6 ok. Potom by byla tři otevřená oka rozdělena po dvou stranách dílce okna. Následně by šířka dílce okna tvořila 12 ok (30 – 6 = 24 kosočtverečných ok děleno dvěma je 12 ok). Obr. 4a Spodní panel Náčrt konstrukce spodního dílce tvořeného síťovinou o hloubce 49,5 ok. Obr. 4b Vrchní panel (bez kosočtverečnými oky mezi lemovým švem a dílcem se čtvercovými oky) Náčrt konstrukce vrchního dílce, velikosti a umístění okenního dílce v případě, že únikový dílce běží od lemového švu k lemovému švu. Obr. 4c Vrchní panel (s kosočtverečnými oky mezi lemovým švem a dílcem se čtvercovými oky) Náčrt konstrukce vrchního dílce v případě, že je 20 % kosočtverečných ok vrchního dílce uchováno a rovnoměrně rozděleno po obou stranách okna.

Dodatek 2 k příloze III Zvláštní podmínky pro lov tresky obecné v Baltském moři 1. Pouze plavidla se zvláštním povolením k rybolovu jsou oprávněna lovit tresku obecnou v Baltském moři. 2. Příslušné orgány členského státu, ve kterém se má uskutečnit vykládka, pro kterou se vyžaduje předběžné oznámení, mohou požadovat, aby se vykládka neuskutečnila, dokud nebude těmito orgány schválena. 3. Velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce, jimž vydal členský stát zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři musí dodržet tyto podmínky: i) uchovávat kopii zvláštního povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři na palubě rybářského plavidla, ii) před opuštěním oblasti Baltského moře nebo před vplutím do této oblasti sdělit orgánům členského státu vlajky den, čas a místo opuštění nebo vplutí a nezačít žádnou další plavbu před vykládkou všech úlovků, iii) nepřekládat žádné ryby na moři, iv) neprojíždět oblastmi uzavřenými pro lov tresky obecné, pokud není lovné zařízení na palubě bezpečně uloženo a připoutáno, v) alespoň dvě hodiny před každým vplutím do přístavu nebo na místo vykládky členského státu s množstvím přesahujícím 300 kg tresky obecné na palubě oznámit příslušným úřadům název přístavu nebo místo vykládky, předpokládaný čas vplutí do daného přístavu nebo na místo vykládky a množství tresky obecné v kilogramech živé váhy, vi) provádět vykládku tresky obecné výhradně v určených přístavech, pokud množství tresky obecné na palubě přesahuje 750 kg živé váhy, vii) bez ohledu na článek 8 nařízení (EHS) č. 2847/93 předložit příslušné stránky z lodního deníku vnitrostátním orgánům ještě před zahájením vykládky úlovků uchovávaných na palubě plavidla.

Dodatek 3 k příloze III Vlečná lovná zařízení: Skagerrak a Kattegat Velikosti ok, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků při používání jednotné velikosti ok Druh Velikosti ok (v milimetrech) < 16 16-31 32-69 35-69 70-89 (5) ≥ 90 Minimální procentní podíl cílových druhů 50 % (6) 50 % (6) 20 % (6) 50 % (6) 20 % (6) 20 % (7) 30 % (8) žádný Smáčkovití (Ammodytidae) (3) x x x x x x x x Smáčkovití (Ammodytidae) (4) x x x x x x Treska norská (Trisopterus esmarkii) x x x x x x Treska modravá (Micromesistius poutassou) x x x x x x Ostnatec veliký (Trachinus draco) (1) x x x x x x Měkkýši (kromě Sepia) (1) x x x x x x Jehlice rohozobá (Belone belone) (1) x x x x x x Sítník šedý (Eutrigla gurnardus) (1) x x x x x x Stříbrnice rodu (Argentina spp.) x x x x x Šprot obecný (Sprattus sprattus) x x x x x x Úhoř říční (Anguilla anguilla) x x x x x x Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) x x x x x x Makrely rodu (Scomber spp.) x x x Kranasi rodu Trachurus (Trachurus spp.) x x x Sleď obecný (Clupea harengus) x x x Krevetka severní (Pandalus borealis) x x x Garnáti, krevety (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) x x x Treska bezvousá (Merlangius merlangus) x x Humr severský (Nephrops norvegicus) x x Ostatní mořští živočichové x (1) Pouze uvnitř oblasti 4 námořních mil od základních linií. (2) Mimo oblast 4 námořních mil od základních linií. (3) Od 1. března do 31. října ve Skagerraku a od 1. března do 31. července v Kattegatu. (4) Od 1. listopadu do posledního dne února ve Skagerraku a od 1. srpna do posledního dne února v Kattegatu. (5) Při používání této velikosti ok by kapsa zatahovací sítě a prodlužovací dílec měly být vyrobeny z dílce se čtvercovými oky s třídicím roštem. (6) Úlovek uchovávaný na palubě se nesmí sestávat z více než 10 % jakékoli směsi tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse velkého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly kosočtverečné, platýse bradavičnatého, makrely obecné, pakambaly průsvitné, tresky bezvousé, platýse limandy, tresky tmavé a humra severského a humra. (7) Úlovek uchovávaný na palubě nesmí obsahovat více než 50 % následujících druhů: tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse, platýse šedohnědého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly kosočtverečné, platýse bradavičnatého, sledě obecného, makrely obecné, pakambaly průsvitné, tresky bezvousé, platýse limandy, tresky tmavé, humra severského a humra. (8) Úlovek uchovávaný na palubě nesmí obsahovat více než 60 % následujících druhů: tresky obecné, tresky jednoskvrnné, štikozubce obecného, platýse velkého, platýse šedohnědého, platýse červeného, jazyka obecného, pakambaly velké, pakambaly kosočtverečné, platýse bradavičnatého, pakambaly průsvitné, tresky bezvousé, platýse limandy, tresky tmavé a humra.