PŘEKLAD

DOHODA

mezi vládou Spojených států amerických a Evropskou unií o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky

Vláda SPOJENÝCH STÁTŮ AMERICKÝCH a EVROPSKÁ UNIE (dále jen „strany“),

které si PŘEJÍ maximalizovat energetické úspory a výhody v oblasti životního prostředí podporováním nabídky a poptávky po energeticky účinných výrobcích,

S PŘIHLÉDNUTÍM k Dohodě mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky ze dne 20. prosince 2006 a jejím přílohám, v platném znění (dále jen „dohoda z roku 2006“),

NA ZÁKLADĚ SPOKOJENOSTI s pokrokem dosaženým na základě dohody z roku 2006,

S PŘESVĚDČENÍM, že pokračující společné úsilí v rámci programu ENERGY STAR povede k dalším přínosům,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek I

Obecné zásady

1. Strany používají společný soubor specifikací energetické účinnosti a společné logo za účelem vymezení shodných cílů pro výrobce, čímž se maximalizuje účinek úsilí jednotlivých výrobců na nabídku těchto typů výrobků a na poptávku po nich.

2. Strany užívají společné logo pro účely identifikace způsobilých typů energeticky účinných výrobků, které jsou uvedeny v příloze C.

3. Strany zajistí, aby společné specifikace vedly k trvalému zlepšování účinnosti, přičemž vezmou v úvahu nejpokročilejší technické postupy na trhu.

4. Jde o to, aby společným specifikacím vyhovovalo pouze nejlepších 25 procent energeticky účinných modelů, pro něž jsou v době stanovení specifikací dostupné údaje, přičemž v úvahu se berou také další faktory.

5. Strany zajistí, aby spotřebitelé měli možnost identifikovat energeticky účinné výrobky na trhu podle štítku.

Článek II

Vztah k dohodě z roku 2006

Tato dohoda plně nahrazuje předchozí dohodu z roku 2006.

Článek III

Definice

Pro účely této dohody se:

Článek IV

Řídicí subjekty

Každá strana určí řídicí subjekt, který odpovídá za provádění této dohody (dále jen „řídicí subjekty“). Evropská unie určí jako svůj řídicí subjekt Komisi Evropské unie (dále jen „Komise“). Spojené státy americké jmenují jako svůj řídicí subjekt US EPA.

Článek V

Správa programu označování ENERGY STAR

1. Každý řídicí subjekt spravuje program označování ENERGY STAR pro energeticky účinné typy výrobků uvedené v příloze C za podmínek stanovených v této dohodě. Správa programu zahrnuje registraci účastníků programu na dobrovolném základě, vedení seznamů účastníků programu a vyhovujících výrobků a prosazování obecných zásad správného užívání názvu a společného loga ENERGY STAR, které jsou stanoveny v příloze B.

2. Program označování ENERGY STAR používá společné specifikace uvedené v příloze C.

3. Každý řídicí subjekt přijme účinná opatření s cílem seznámit spotřebitele se známkami ENERGY STAR v souladu se zásadami správného užívání názvu a společného loga ENERGY STAR, které jsou stanoveny v příloze B.

4. Každý řídicí subjekt nese náklady na všechny své činnosti v rámci této dohody.

Článek VI

Účast na programu označování ENERGY STAR

1. Řídicí subjekty povolí každému výrobci, prodejci nebo subjektu uskutečňujícímu další prodej, aby vstoupil do programu označování ENERGY STAR tak, že se zaregistruje jako účastník programu.

2. Řídicí subjekty povolí účastníkům programu používat společné logo pro identifikaci způsobilých výrobků, které byly zkoušeny v jejich vlastních zařízeních nebo nezávislou zkušební laboratoří a které splňují společné specifikace uvedené v příloze C. U výrobků uváděných pouze na trh EU řídicí subjekt povolí účastníkům programu vydávat vlastní osvědčení o způsobilosti výrobků. U výrobků uváděných na trh Spojených států vyžaduje řídicí subjekt, aby účastníci programu splňovali požadavky na certifikaci třetími stranami stanovené v revidovaných U.S. Partner Commitments (Závazcích pro partnery Spojených států).

3. Každý řídicí subjekt vede seznamy všech účastníků programu a výrobků způsobilých pro společné logo na jejich územích a sdílí tyto seznamy s ostatními.

4. Bez ohledu na postupy uvedené v odstavci 2 (autocertifikace u výrobků uváděných na trh EU a certifikace třetími stranami u výrobků uváděných na trh USA) si každý řídicí subjekt vyhrazuje právo zkoušet nebo jinak prověřovat výrobky, které jsou nebo byly prodávány na jeho územích (v případě Komise na územích členských států Evropské unie), aby mohl určit, zda výrobky získaly osvědčení v souladu se společnými specifikacemi uvedenými v příloze C. Řídicí subjekty spolu plně komunikují a spolupracují, aby zajistily, že všechny výrobky se společným logem splňují společné specifikace uvedené v příloze C.

Článek VII

Koordinace programu mezi stranami

1. Strany zřídí technickou komisi za účelem posouzení provádění této dohody, která se skládá ze zástupců jejich řídicích subjektů.

2. V možném rozsahu se tato technická komise schází každý rok a na žádost jednoho z řídicích subjektů vede konzultace s cílem posoudit fungování a správu programu označování ENERGY STAR, společné specifikace uvedené v příloze C, rozsah zahrnutých výrobků a pokrok při dosahování cílů této dohody.

3. Nezúčastněné strany (včetně jiných vlád a zástupců průmyslu) se mohou účastnit setkání technické komise jako pozorovatelé, pokud se oba řídicí subjekty nedohodnou jinak.

Článek VIII

Zápis známek ENERGY STAR

1. US EPA, jakožto vlastník známek ENERGY STAR, zapsal známky v Evropské unii jako ochranné známky Společenství. Komise nemůže požádat o zápis ani dosáhnout zápisu známek ENERGY STAR nebo jakékoli varianty známek v žádné zemi.

2. US EPA se zavazuje, že nebude považovat za porušení těchto známek, jestliže Komise použije známky ENERGY STAR v souladu s podmínkami této dohody nebo jestliže je jakýkoli účastník programu registrovaný Komisí takto povoleně použije.

Článek IX

Prosazování a nedodržování

1. S cílem chránit známky ENERGY STAR zajistí každý řídicí subjekt řádné užívání známek ENERGY STAR na svém území (v případě Komise na území členských států Evropské unie). Každý řídicí subjekt zajistí, aby známky ENERGY STAR byly užívány pouze ve formě, která je znázorněna v příloze A, a pouze u způsobilých výrobků. Každý řídicí subjekt zajistí, aby známky ENERGY STAR byly užívány výhradně způsobem stanoveným v obecných zásadách řádného užívání názvu a společného loga ENERGY STAR, které jsou uvedeny v příloze B.

2. Každý řídicí subjekt zajistí, aby bylo přijato okamžité a vhodné opatření proti účastníkům programu, když zjistí, že účastník programu použil neoprávněnou známku nebo připojil známku ENERGY STAR k výrobku, který nevyhovuje společným specifikacím uvedeným v příloze C. Tato opatření zahrnují mimo jiné:

3. Každý řídicí subjekt zajistí, aby byla přijata všechna přiměřená opatření k ukončení neoprávněného užívání známek ENERGY STAR nebo užívání neoprávněné známky subjektem, který není účastníkem programu. Tato opatření zahrnují mimo jiné:

4. Každý řídicí subjekt neprodleně oznámí řídicímu subjektu druhé strany každé porušení známek ENERGY STAR na území druhé strany, jakož i případné prvotní opatření přijaté k ukončení tohoto porušování.

5. Pokud nelze dosáhnout dodržování podmínek programu v důsledku kroků popsaných výše v odstavci 2 a 3, bude EU vyžadovat, aby její členské státy plně spolupracovaly a konzultovaly s řídicím subjektem a činily veškerá nezbytná opatření včetně právních kroků k ukončení nedodržování podmínek programu, a tudíž neoprávněného používání známek ENERGY STAR.

Článek X

Postupy, kterými se mění dohoda a kterými se doplňují nové přílohy

1. Každý řídicí subjekt může navrhnout změnu této dohody a může navrhnout nové přílohy této dohody.

2. Návrh změny se předkládá písemně a je projednán na dalším zasedání technické komise za předpokladu, že byl sdělen řídicímu subjektu druhé strany nejméně šedesát dnů před tímto zasedáním.

3. Změny této dohody a rozhodnutí o doplnění nových příloh se přijímají po vzájemné dohodě zúčastněných stran. Změny příloh A, B a C se provádějí podle ustanovení článků XI a XII.

Článek XI

Postupy, kterými se mění přílohy A a B

1. Řídicí subjekt, který si přeje změnit přílohu A nebo B, použije postupy stanovené v odstavcích 1 a 2 článku X.

2. Změny příloh A a B se přijímají po vzájemné dohodě řídicích subjektů.

Článek XII

Postupy, kterými se mění příloha C

1. Řídicí subjekt, který si přeje změnit přílohu C s cílem revidovat stávající specifikace nebo doplnit nový typ výrobku (dále jen „navrhující řídicí subjekt“), použije postupy stanovené v odstavcích 1 a 2 článku X a do svého návrhu zahrne:

doklady o existující nechráněné technologii, která by umožnila energetické úspory efektivní z hlediska nákladů bez negativního vlivu na výkonnost výrobku; informace o odhadovaném počtu modelů výrobku, které by splňovaly navrhované specifikace, a přibližný podíl na trhu, který by reprezentovaly;

2. Navrhované změny přílohy C, které jsou přijaty oběma řídicími subjekty, vstoupí v platnost dnem, na němž se řídicí subjekty vzájemně dohodly.

3. Pokud má druhý řídicí subjekt (dále jen „řídicí subjekt vznášející námitku“) po přijetí návrhu v souladu s odstavci 1 a 2 článku X za to, že návrh nesplňuje požadavky uvedené v odstavci 1, nebo má jiné námitky vůči návrhu, urychleně (obvykle do příštího zasedání technické komise) navrhujícímu řídicímu subjektu písemně oznámí svou námitku a připojí všechny dostupné informace, o něž se jeho námitka opírá; například informace, které prokazují, že návrh, pokud by byl přijat, by pravděpodobně:

4. Řídicí subjekty vynaloží co největší úsilí, aby dosáhly dohody o navržených změnách na prvním zasedání technické komise po podání návrhu. Pokud řídicí subjekty nejsou s to dosáhnout dohody o navržené změně na tomto zasedání technické komise, vynasnaží se dosáhnout dohody písemně před dalším zasedáním technické komise.

5. Pokud strany do konce dalšího zasedání technické komise nejsou s to dosáhnout dohody, navrhující řídicí subjekt vezme svůj návrh zpět; s ohledem na návrhy revize stávajících specifikací se odpovídající typ výrobku odstraní z přílohy C do dne, na kterém se řídicí subjekty písemně dohodnou. Všichni účastníci programu jsou informováni o této změně a o postupech, jimiž se řídí provádění této změny.

6. Při přípravě nových společných specifikací nebo revizi stávajících společných specifikací řídicí subjekty zajistí účinnou koordinaci a konzultace navzájem i s příslušnými zúčastněnými stranami, zejména s ohledem na obsah pracovních dokumentů a časové harmonogramy.

Článek XIII

Obecná ustanovení

1. Tato dohoda se nevztahuje na jiné programy označování v oblasti životního prostředí, které mohou být vypracovány a přijaty kteroukoli ze stran.

2. Všechny činnosti prováděné v rámci této dohody podléhají platným právním předpisům každé strany a jsou podmíněny dostupností vyhrazených prostředků a zdrojů.

3. Žádné ustanovení této dohody nemá vliv na práva a povinnosti kterékoli strany, které vyplývají z dvoustranné, regionální nebo vícestranné dohody, kterou strana uzavřela před vstupem této dohody v platnost.

4. Aniž jsou dotčena jiná ustanovení této dohody, kterýkoli z řídicích subjektů může spravovat jiné programy označování než ENERGY STAR, pokud jde o typy výrobků, které nejsou zahrnuty v příloze C. Bez ohledu na další ustanovení této dohody nesmí žádná strana bránit dovozu, vývozu, prodeji nebo distribuci výrobku v takovém programu na základě toho, že je označen známkami energetické účinnosti řídicího subjektu druhé strany.

Článek XIV

Vstup v platnost a doba platnosti

1. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, k němuž si obě strany diplomatickou cestou písemně oznámí dokončení svých příslušných vnitřních postupů nezbytných pro vstup dohody v platnost.

2. Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu pěti let. Nejméně jeden rok před skončením tohoto období se strany sejdou, aby projednaly obnovení této dohody.

Článek XV

Vypovězení

1. Každá strana může tuto dohodu kdykoli vypovědět písemným oznámením druhé straně s tříměsíční výpovědní lhůtou.

2. V případě vypovězení nebo neobnovení této dohody řídicí subjekty uvědomí všechny účastníky programu, které zaregistrovaly, o ukončení společného programu. Kromě toho řídicí subjekty informují účastníky programu, které zaregistrovaly, že každý z řídicích subjektů může pokračovat v činnostech označování v rámci dvou samostatných individuálních programů. V tomto případě nesmí program označování Evropské unie používat známky ENERGY STAR. Komise zajistí, že ona, členské státy Evropské unie a každý účastník programu, kterého zaregistrovala, přestane používat známky ENERGY STAR do dne, na kterém se písemně dohodnou řídicí subjekty. Povinnosti uvedené v čl. XV odst. 2 trvají i po vypovězení této dohody.

US EPA a Komise EU požadují, aby byl kolem značky vždy ponechán volný prostor o velikosti 0,333 (1/3) výšky grafického rámečku. V této oblasti nesmějí být uváděny žádné další grafické prvky jako např. text a vyobrazení. US EPA a Komise EU požadují, aby se tento volný prostor kolem společného loga zachovával zejména ve složitějších grafických materiálech, obsahujících např. jiné značky, grafické nástroje a text.

Název a společné logo ENERGY STAR nesmějí být nikdy užívány způsobem, který by naznačoval podporu výrobce, jeho výrobků nebo služeb. Společné logo ani název ENERGY STAR nesmějí být užívány v názvu nebo logu, názvu výrobku, služby, domény nebo internetové stránky jakékoli jiné společnosti a zároveň nesmí o registraci společného loga, názvu ENERGY STAR nebo jakékoli obdobné značky jako obchodní značky nebo její součásti požádat žádný jiný subjekt kromě US EPA.

US EPA a Evropská komise na území členských států Evropské unie dohlížejí na řádné užívání názvu a společného loga ENERGY STAR. Tento dohled spočívá ve sledování toho, jak jsou známky užívány na trhu, a v přímém oslovování těch organizací, které je používají nenáležitě nebo bez povolení. Zneužívání těchto známek může mít za důsledek ukončení účasti účastníka programu v programu označování ENERGY STAR a u výrobků dovážených do USA může nenáležité užívání známek vést k možnému zabavení tohoto zboží celními orgány USA.

PŘÍLOHA C

SPOLEČNÉ SPECIFIKACE

I. SPECIFIKACE POČÍTAČŮ

1. Definice

A. Počítač: Přístroj, který provádí logické operace a zpracovává údaje. Počítače sestávají přinejmenším z: 1) centrálního procesoru (CPU), který provádí operace; 2) uživatelského vstupního zařízení, jako je klávesnice, myš, digitalizátor nebo ovládač her, a 3) obrazovky počítače pro zobrazení výstupních informací. Pro účely této specifikace zahrnují počítače jak nepřenosné, tak přenosné jednotky včetně stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů, notebooků, malých serverů, počítačů typu tenký klient (thin client) a pracovních stanic. Přestože musí mít počítače schopnost využívat vstupní zařízení a obrazovky, jak je uvedeno výše pod číslem 2 a 3, počítačové systémy nemusí k tomu, aby tuto definici splňovaly, tato zařízení nutně obsahovat při jejich expedici.

Složky

B. Obrazovka počítače: Obrazovka a související elektronika zabudovaná v jednom pouzdře nebo ve skříni počítače (např. notebook nebo integrovaný stolní počítač), která je schopná zobrazovat výstupní informace z počítače přijímané prostřednictvím jednoho nebo více vstupů, jako je např. VGA, DVI, Display Port a/nebo IEEE 1394. Příklady zobrazovacích zařízení počítačů jsou katodová trubice (CRT) a obrazovka na bázi tekutých krystalů (LCD).

C. Samostatný grafický procesor (GPU): Grafický procesor s rozhraním řadiče lokální paměti a speciální lokální pamětí pro zpracování grafických informací.

D. Externí napájecí zdroj: Součástka obsažená v odděleném fyzickém pouzdře vně skříně počítače, určená pro přeměnu střídavého síťového napětí na nižší stejnosměrné (stejnosměrná) napětí za účelem napájení počítače. Externí napájecí zdroj se musí k počítači připojovat prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení typu zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky.

E. Vnitřní napájecí zdroj: Součástka umístěná uvnitř skříně počítače, určená pro přeměnu střídavého síťového napětí na stejnosměrné (stejnosměrná) napětí za účelem napájení součástek počítače. Pro účely této specifikace musí být vnitřní napájecí zdroj umístěn uvnitř skříně počítače, ale oddělený od hlavní počítačové desky. Napájecí zdroj se musí napojovat na elektrickou síť pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí. Kromě toho musí být všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje k součástkám počítače s výjimkou stejnosměrné přípojky počítačové obrazovky u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače (tzn. žádné vnější kabely spojující napájecí zdroj s počítačem nebo s jednotlivými součástkami). Za vnitřní napájecí zdroje se nepovažují vnitřní měniče ss/ss, používané k přeměně jednoho stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem.

Druhy počítačů

F. Stolní počítač: Počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti, nejčastěji na kancelářském stole nebo na podlaze. Stolní počítače nejsou uzpůsobeny k tomu, aby byly přenosné, a používají vnější počítačovou obrazovku, klávesnici a myš. Stolní počítače jsou koncipovány pro širokou škálu domácích a kancelářských aplikací.

G. Malé servery: Počítač, který typicky používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače. Aby byl počítač považován za malý server, musí mít následující charakteristiky:

H. Integrovaný stolní počítač: Stolní sestava, ve které počítač a obrazovka fungují jako jediný celek, který je napájen střídavým proudem prostřednictvím jednoho kabelu. Integrované počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) systém, u kterého je obrazovka fyzicky spojena s počítačem v jeden celek; nebo 2) systém, který tvoří jednu soustavu, u níž je obrazovka oddělená, ale přitom je připojena k hlavní skříni kabelem stejnosměrného napájení a počítač i obrazovka jsou napájeny jediným napájecím zdrojem. Jako podmnožina stolních počítačů jsou integrované stolní počítače typicky určeny k plnění podobných funkcí jako stolní počítače.

I. Počítač typu tenký klient: Samostatně napájený počítač, jehož primární funkcionalitu zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením. Hlavní výpočetní funkce (např. provádění programů, ukládání údajů, interakce s jinými internetovými zdroji apod.) probíhají za použití vzdálených výpočetních zařízení. Počítače typu tenký klient spadající do rámce této specifikace jsou pouze zařízení, ve kterých není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka počítače typu tenký klient spadajícího do rámce této specifikace musí být určena k umístění na trvalém stanovišti (např. na stole), a nikoli koncipována jako přenosná.

J. Notebook: Počítač zvlášť navržený jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky musí používat zabudovanou obrazovku a být schopny provozu ze zabudované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Kromě toho používá většina notebooků externí napájecí zdroj a má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení. Notebooky jsou obvykle určeny k poskytování podobné funkcionality jako stolní počítače včetně provozování programového vybavení s podobnou funkcionalitou jako u stolních počítačů. Pro účely této specifikace se dokovací stanice považují za příslušenství, a proto se na ně nevztahují úrovně výkonu platné pro notebooky, uvedené níže v oddílu 3. Osobní počítače typu tablet, které mohou spolu s dalšími vstupními zařízeními nebo namísto nich používat dotykovou obrazovku, jsou v rámci této specifikace považovány za notebooky.

K. Pracovní stanice: Vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se obvykle používá pro grafické aplikace, programy typu CAD, vývoj programového vybavení, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úkoly. Aby byl počítač považován za pracovní stanici, musí mít následující charakteristiky:

Provozní režimy

L. Režim „vypnuto“: Stav nejnižší spotřeby energie, který nemůže vypnout (nemůže ovlivnit) uživatel a který může trvat neomezeně dlouho, je-li výrobek připojen k elektrické síti a používán v souladu s pokyny výrobce. U systémů, na které se vztahují normy pro systémy ACPI, odpovídá režim „vypnuto“ stavu úrovně 5 systému ACPI.

M. Režim spánku: Režim s nízkou spotřebou energie, do něhož je počítač schopen přejít automaticky po určité době nečinnosti nebo manuální volbou. Počítač se schopností přechodu do režimu spánku se může rychle „probudit“ v reakci na signál ze síťové přípojky nebo ze zařízení, které plní funkci uživatelského rozhraní, přičemž doba od zahájení aktivující události do okamžiku, kdy je systém plně připraven k použití (včetně vykreslení obrazu na obrazovce) činí 5 sekund nebo méně. U systémů, na které se vztahují normy pro systémy ACPI, režim spánku nejběžněji odpovídá stavu úrovně S3 systému ACPI (režim „Suspend to RAM“).

N. Klidový stav: Stav, kdy skončilo zavádění operačního systému a dalšího programového vybavení, je vytvořen profil uživatele, počítač není v režimu spánku a činnost se omezuje na základní aplikace, které systém spouští samovolně.

O. Aktivní stav: Stav, ve kterém počítač provádí užitečnou práci v reakci na a) předchozí nebo současný vstupní podnět od uživatele nebo b) předchozí nebo současný pokyn přenášený po síti. Tento stav zahrnuje aktivní zpracování, vyhledávání údajů v úložném zařízení, ve standardní paměti nebo vyrovnávací paměti, a to včetně doby, po kterou se nachází v klidovém stavu, zatímco čeká na další vstupní podnět od uživatele nebo než přejde do některého z režimů s nízkou spotřebou energie.

P. Typická spotřeba energie (TEC): Metoda zkoušení a srovnávání energetické náročnosti počítačů, která se zaměřuje na typické množství elektrické energie, které výrobek spotřebuje při běžném provozu za reprezentativní dobu. Klíčovým kritériem přístupu založeného na TEC u stolních počítačů a notebooků je hodnota typické roční spotřeby elektřiny, která se měří v kilowatthodinách (kWh) za použití měření průměrných úrovní spotřeby energie v jednotlivých provozních režimech započítaných v poměru podle předpokládaného typického modelu využití (pracovního cyklu). U pracovních stanic jsou požadavky založeny na hodnotě TEC vypočtené na základě úrovní spotřeby energie v jednotlivých provozních režimech, maximální spotřeby a předpokládaného pracovního cyklu.

Síťový provoz a řízení spotřeby

Q. Síťové rozhraní: Součásti (hardware a software), jejichž hlavní funkcí je učinit počítač způsobilým komunikovat prostřednictvím jedné nebo více síťových technologií. Příklady síťových rozhraní jsou IEEE 802.3 (Ethernet) a IEEE 802.11 (Wi-Fi).

R. Aktivující událost: Uživatelem vyvolaná, naprogramovaná nebo vnější událost nebo podnět, který způsobí přechod počítače z režimu „vypnuto“ nebo z režimu spánku do aktivního provozního režimu. Mezi aktivující události mimo jiné patří například: pohyb myši, stisknutí klávesy, vstupní podnět z ovladače, událost hodin v reálném čase nebo stisknutí tlačítka na pouzdře počítače a v případě vnějších událostí například podnět zprostředkovaný dálkovým ovládáním, sítí, modemem apod.

S. Buzení po síti (Wake On LAN = WOL): Funkcionalita, která počítači umožňuje přechod z režimu spánku nebo z režimu „vypnuto“ do aktivního stavu na základě požadavku zprostředkovaného lokální sítí Ethernet.

T. Síťová funkčnost: Schopnost počítače udržovat síťovou přítomnost i v režimu spánku a inteligentní schopnost přechodu do aktivního režimu, když je zapotřebí další zpracování údajů (včetně občasného zpracování údajů nezbytného k udržování spojení se sítí). Udržování síťové přítomnosti může zahrnovat získání a/nebo obhajování přiděleného rozhraní nebo síťové adresy, reagování na požadavky z jiných uzlů v síti nebo udržování stávajících síťových spojení, přičemž počítač je stále v režimu spánku. Tímto způsobem je zajištěna přítomnost počítače a jeho síťových služeb a aplikací i přesto, že je počítač v režimu spánku. Z přípojného bodu sítě se počítač v režimu spánku s plnou síťovou funkčností jeví funkčně rovnocenný počítači v klidovém stavu, co se týče běžných aplikací a modelů využití. Síťová funkčnost v režimu spánku není omezena jen na určitou sadu protokolů, nýbrž může pokrývat aplikace nainstalované po počáteční instalaci.

Marketingové a zasílací kanály

U. Firemní kanály: Prodejní kanály běžně využívané velkými a středními podniky, vládními organizacemi, vzdělávacími institucemi nebo jinými organizacemi nakupujícími počítače používané v řízených prostředích typu klient/server.

V. Číslo modelu: Jedinečný prodejní název, který se vztahuje na určitou konfiguraci hardwaru a softwaru (tzn. operační systém, typy procesorů, paměť, grafický procesor atd.), která je buď předem definována nebo si ji volí uživatel.

W. Název modelu: Prodejní název, který zahrnuje odkazy na číslo modelové řady osobního počítače i na stručný popis výrobku nebo značkové informace.

X. Skupina výrobků: Obecný popis skupiny počítačů obvykle majících jedno uspořádání skříně a základní desky, přičemž taková skupina často obsahuje stovky možných konfigurací hardwaru a softwaru.

2. Určování způsobilosti výrobků

Aby byly počítače způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, musí splňovat definici počítače a také jednu z definic druhu výrobků uvedených v oddílu 1 výše. Následující tabulka uvádí seznam druhů počítačů, které jsou (a nejsou) způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR.

Výrobky spadající pod specifikaci verze 5.0 Výrobky nespadající pod specifikaci verze 5.0 — Stolní počítače — Integrované stolní počítače — Notebooky — Pracovní stanice — Malé servery — Počítače typu tenký klient — Počítačové servery (definované ve verzi 1.0 specifikace počítačových serverů) — Kapesní počítače typů Handheld, PDA a Smartphone

3. Kritéria pro energetickou účinnost a řízení spotřeby energie

Aby byly počítače způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, musí splnit níže uvedené požadavky. Datum účinnosti verze 5.0 je uvedeno v oddílu 5 této specifikace.

A. Požadavky na účinnost napájecího zdroje

Aby byly počítače způsobilé k získání osvědčení ENERGY STAR, musí splnit níže uvedené požadavky. Datum účinnosti verze 5.0 je uvedeno v oddílu 5 této specifikace.

a) Počítače využívající vnitřní napájecí zdroj: Minimální účinnost 85 % při 50 % jmenovitého výkonu, respektive minimální účinnost 82 % při 20 % a 100 % jmenovitého výkonu, přičemž účiník > 0,9 při 100 % jmenovitého výkonu.

b) Počítače využívající externí napájecí zdroj: Napájecí zdroje dodávané spolu s počítači majícími osvědčení ENERGY STAR musí mít také osvědčení ENERGY STAR nebo musí splňovat požadované úrovně energetické účinnosti v bezzátěžovém režimu i v aktivním režimu provozu, které jsou stanoveny ve verzi 2.0 požadavků na jednonapěťové externí napájecí zdroje typu st-st a st-ss v rámci programu ENERGY STAR. Specifikace programu ENERGY STAR a seznam způsobilých výrobků jsou uvedeny na webové adrese www.energystar.gov/powersupplies. Poznámka: Tento výkonnostní požadavek se rovněž vztahuje na vnější zdroje napájení s různými úrovněmi napětí, které byly zkoušeny podle zkušební metody pro vnitřní zdroje napájení, na kterou se odkazuje v oddílu 4 níže.

B. Požadavky na účinnost a výkon

1) Úrovně pro stolní počítače, integrované stolní počítače a notebooky:

Kategorie stolních počítačů pro kritéria týkající se typické spotřeby energie (TEC):

Pro účely určení úrovní TEC musí stolní počítače a integrované stolní počítače splňovat podmínky kategorií A, B, C nebo D definovaných níže:

a) Kategorie A: Pokud jde o způsobilost pro získání osvědčení ENERGY STAR, všechny stolní počítače, které neodpovídají níže uvedeným definicím kategorie B, kategorie C nebo kategorie D, se považují za počítače kategorie A.

b) Kategorie B: Pro zařazení do kategorie B musí stolní počítače mít: — alespoň dvě fyzická jádra a — dva gigabajty (GB) systémové paměti.

c) Kategorie C: Pro zařazení do kategorie C musí stolní počítače mít: — více než dvě fyzická jádra. Kromě splnění výše uvedených požadavků musí mít modely zařazené do skupiny C alespoň jednu z těchto dvou charakteristik: — nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo — samostatný grafický procesor.

d) Kategorie D: Pro zařazení do kategorie D musí stolní počítače mít: — alespoň čtyři fyzická jádra. Kromě splnění výše uvedeného požadavku musí mít modely zařazené do skupiny D alespoň jednu z těchto dvou charakteristik: — nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo — samostatný grafický procesor s šířkou paměťové sběrnice větší než 128 bitů.

Kategorie notebooků pro kritéria týkající se typické spotřeby energie (TEC):

Pro účely určení úrovní TEC musí notebooky splňovat podmínky kategorií A, B nebo C definovaných níže:

a) Kategorie A: Pokud jde o způsobilost pro získání osvědčení ENERGY STAR, všechny notebooky, které neodpovídají níže uvedeným definicím kategorie B nebo kategorie C, se považují za počítače kategorie A.

b) Kategorie B: Pro zařazení do kategorie B musí notebooky mít: — samostatný grafický procesor.

c) Kategorie C: Pro zařazení do kategorie C musí notebooky mít: — alespoň 2 fyzická jádra nebo více; — 2 gigabajty (GB) systémové paměti nebo více a — samostatný grafický procesor s šířkou paměťové sběrnice větší než 128 bitů.

Typická spotřeba energie (u kategorií výrobků „stolní počítače“ a „notebooky“):

Následující tabulky uvádí požadované úrovně typické spotřeby energie (TEC) pro specifikaci verze 5.0. Tabulka 1 níže uvádí požadavky týkající se typické spotřeby energie (TEC) pro verzi 5.0, zatímco tabulka 2 uvádí váhové faktory pro každý provozní režim, v členění podle druhu výrobku. Hodnota TEC se určí za použití následujícího vzorce:

, kde všechny hodnoty Px představují příkon ve wattech, všechny hodnoty Tx představují dobu v % roku a typická spotřeba energie ETEC je vyjádřena v kWh a představuje roční spotřebu energie na základě váhových faktorů pro jednotlivé provozní režimy, které jsou uvedeny v tabulce 2.

Tabulka 1: Požadovaná typická spotřeba energie (ETEC) u stolních počítačů a notebooků

Stolní počítače a integrované počítače (kWh) Notebooky (kWh) TEC (kWh) Kategorie A: ≤ 148,0 Kategorie A: ≤ 40,0 Kategorie B: ≤ 175,0 Kategorie B: ≤ 53,0 Kategorie C: ≤ 209,0 Kategorie C: ≤ 88,5 Kategorie D: ≤ 234,0 Úpravy požadované hodnoty podle funkční výbavy Paměť 1 kWh (na každý GB nad základní výbavu) Základní paměť: Kategorie A, B a C: 2GB Kategorie D: 4 GB 0,4 kWh (na každý GB nad 4) Špičková grafika (u samostatných GPU s uvedenou šířkou paměťové sběrnice) Kategorie A a B: 35 kWh (šířka pam. sběrnice ≤ 128 bitů) 50 kWh (šířka pam. sběrnice > 128 bitů) Kategorie C a D: 50 kWh (šířka pam. sběrnice > 128 bitů) Kategorie B: 3 kWh (šířka pam. sběrnice > 64 bitů) Další interní úložná média 25 kWh 3 kWh





Tabulka 2: Váhové faktory pro jednotlivé provozní režimy u stolních počítačů a notebooků

Stolní počítače Notebooky Běžné S funkcí „proxying“* Běžné S funkcí „proxying“* Tvypnuto 55 % 40 % 60 % 45 % Tspánek 5 % 30 % 10 % 30 % Tklid 40 % 30 % 30 % 25 % Poznámka: „Proxying“znamená, že počítač udržuje síťovou funkčnost ve smyslu definice uvedené v oddílu 1 této specifikace. Aby byl systém považován za vyhovující požadavkům nezbytným k přiřazení výše uvedených váhových faktorů pro počítače s funkcí „proxying“, musí splňovat příslušnou nezávislou normu, která je schválena Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) a Evropskou komisí jakožto odpovídající cílům programu ENERGY STAR. Takové schválení musí být provedeno před předložením údajů o výrobků k posouzení shody. Další informace a zkušební požadavky jsou uvedeny v oddílu 3.C„Určování způsobilosti počítačů se schopnostmi řízení spotřeby energie“.

2) Úrovně pro pracovní stanice

Typická spotřeba energie PTEC (u kategorie výrobků „pracovní stanice“):

Následující tabulky uvádí požadované úrovně typické spotřeby energie (PTEC) pro specifikaci verze 5.0. Tabulka 3 níže uvádí požadavky týkající se typické spotřeby energie (PTEC) pro verzi 5.0, zatímco tabulka 4 uvádí váhové faktory pro každý provozní režim. Hodnota PTEC se určí za použití následujícího vzorce:

přičemž všechny hodnoty Px představují příkon ve wattech.

Tabulka 3: Požadovaná typická spotřeba energie (PTEC) u pracovních stanic

Tabulka 4: Váhové faktory pro jednotlivé provozní režimy u pracovních stanic

Tvypnuto 35 % Tspánek 10 % Tklid 55 % Poznámka: Tyto váhové faktory jsou uplatněny ve výše uvedeném vzorci pro výpočet hodnoty PTEC.

Počítače s více grafickými zařízeními (pracovní stanice):

Pracovní stanice splňující požadavky programu ENERGY STAR, které mají jedno grafické zařízení, mohou být způsobilé i v konfiguraci s více než jedním grafickým zařízením, pokud je konfigurace přídavného hardwaru identická s výjimkou jednoho nebo více přídavných grafických zařízení. Používání více grafických zařízení mimo jiné zahrnuje například ovládání více obrazovek a jejich propojování do podoby vysoce výkonných konfigurací s více grafickými procesory (např. ATI Crossfire, NVIDIA SLI). V takových případech a po dobu, dokud bude sada srovnávacích a diagnostických testů SPECviewperf® podporovat linie pro více grafických zařízení, mohou výrobci předkládat údaje o odzkoušení pracovní stanice s jedním grafickým zařízením pro obě konfigurace bez nutnosti nového zkoušení systému.

3) Úrovně pro malé servery:

Pro účely určení úrovní klidového stavu musí malé servery splňovat podmínky kategorií A nebo B definovaných níže:

a) Kategorie A: Pokud jde o způsobilost pro získání osvědčení ENERGY STAR, všechny malé servery, které neodpovídají definici kategorie B, se považují za počítače kategorie A.

b) Kategorie B: Pro zařazení do kategorie B musí malé servery mít: — procesor(y) s více než 1 fyzickým jádrem nebo více než 1 samostatný procesor a — nejméně 1 gigabajt systémové paměti.

Tabulka 6: Požadavky na energetickou účinnost malých serverů

Požadavky na příkon malých serverů v jednotlivých provozních režimech Režim „vypnuto“: ≤ 2,0 W Klidový stav: Kategorie A: ≤ 50,0 W Kategorie B: ≤ 65,0 W Funkční výbava Zvýšení přípustného příkonu Buzení po síti (Wake On LAN = WOL) (Platí pouze v případě, že je počítač dodáván se zapnutou funkcí buzení po síti) + 0,7 W pro režim „vypnuto“

4) Úrovně pro počítače typu tenký klient

Kategorie počítačů typu tenký klient pro kritéria týkající se klidového stavu: Pro účely určení úrovní klidového stavu musí počítače typu tenký klient splňovat podmínky kategorií A nebo B definovaných níže:

a) Kategorie A: Pokud jde o způsobilost pro získání osvědčení ENERGY STAR, všechny počítače typu tenký klient, které neodpovídají definici kategorie B, se považují za počítače kategorie A.

b) Kategorie B: Pro zařazení do kategorie B musí počítače typu tenký klient: — podporovat lokální kódování a dekódování multimédií.

Tabulka 7: Požadavky na energetickou účinnost počítačů typu tenký klient

Požadavky na příkon počítačů typu tenký klient v jednotlivých provozních režimech Režim „vypnuto“: ≤ 2 W Režim spánku (pokud jej daný počítač umožňuje): ≤ 2 W Klidový stav: Kategorie A: ≤ 12,0 W Kategorie B: ≤ 15,0 W Funkční výbava Zvýšení přípustného příkonu Buzení po síti (Wake On LAN = WOL) (Platí pouze v případě, že je počítač dodáván se zapnutou funkcí buzení po síti) + 0,7 W pro režim spánku + 0,7 W pro režim „vypnuto“

C. Požadavky na řízení spotřeby

Výrobky musí splňovat požadavky na řízení spotřeby uvedené v tabulce 8 níže a být odzkoušeny ve stavu, v

Tabulka 8: Požadavky na řízení spotřeby

Požadavek specifikace Vztahuje se na Požadavky na stav, v jakém jsou počítače dodávány Režim spánku Počítač je dodáván s režimem spánku nastaveným tak, aby se aktivoval nejdéle po 30 minutách nečinnosti uživatele. Při přechodu do režimu spánku nebo do režimu „vypnuto“ sníží počítače rychlost případných aktivních síťových připojení k síti Ethernet o rychlosti 1 GB/s. Stolní počítače √ Integrované stolní počítače √ Notebooky √ Pracovní stanice √ Malé servery Počítače typu tenký klient Spánkový režim obrazovky Počítač je dodáván s režimem spánku obrazovky nastaveným tak, aby se aktivoval nejdéle po 15 minutách nečinnosti uživatele. Stolní počítače √ Integrované stolní počítače √ Notebooky √ Pracovní stanice √ Malé servery (pokud jsou opatřeny obrazovkou) √ Počítače typu tenký klient √ Síťové požadavky na řízení spotřeby Buzení po síti (Wake On LAN = WOL) Počítače umožňující připojení k síti Ethernet musí mít pro režim spánku možnost zapnutí a vypnutí funkce buzení po síti. Stolní počítače √ Integrované stolní počítače √ Notebooky √ Pracovní stanice √ Malé servery √ Počítače typu tenký klient (Platí jen v případě, že se provádějí aktualizace softwaru z centrálně řízené sítě, zatímco je počítač v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“. Na počítače typu tenký klient, jejichž standardní rámec pro aktualizace klientského softwaru nevyžaduje plánování odstávek, se tento požadavek nevztahuje.) √ Buzení po síti (Wake On LAN = WOL) Vztahuje se pouze na počítače dodávané prostřednictvím firemních kanálů: Počítače umožňující připojení k síti Ethernet musí splňovat jeden z následujících požadavků: — být dodávány se zapnutou funkcí buzení po síti (Wake On LAN = WOL) z režimu spánku, pokud jsou provozovány na střídavé napájení (tzn. že u notebooků lze buzení po síti automaticky vypnout v době, kdy jsou odpojeny od elektrické sítě); nebo — umožňovat zapnutí funkce buzení po síti, které je dostatečně přístupné jak z uživatelského rozhraní klientského operačního systému, tak po síti, pokud je počítač dodán do firmy bez zapnuté funkce buzení po síti. Stolní počítače √ Integrované stolní počítače √ Notebooky √ Pracovní stanice √ Malé servery √ Počítače typu tenký klient (Platí jen v případě, že se provádějí aktualizace softwaru z centrálně řízené sítě, zatímco je počítač v režimu spánku nebo v režimu „vypnuto“. Na počítače typu tenký klient, jejichž standardní rámec pro aktualizace klientského softwaru nevyžaduje plánování odstávek, se tento požadavek nevztahuje.) √ Správa buzení Vztahuje se pouze na počítače dodávané prostřednictvím firemních kanálů: Počítače umožňující připojení k síti Ethernet musí umožňovat buzení ze spánkového režimu prostřednictvím dálkových aktivujících událostí (po síti) i plánovaných aktivujících událostí (např. prostřednictvím hodin v reálném čase). Výrobci v případech, kdy má výrobce příslušnou kontrolu (tzn. že konfigurace se provádí pomocí nastavení hardwaru, a nikoli softwaru), zajistí, aby tato nastavení bylo možno řídit centrálně, podle přání klienta, pomocí nástrojů poskytnutých výrobcem. Stolní počítače √ Integrované stolní počítače √ Notebooky √ Pracovní stanice √ Malé servery √ Počítače typu tenký klient √

U všech počítačů se zapnutou funkcí buzení po síti (WOL) musí být všechny směrové paketové filtry aktivovány a nastaveny na implicitní konfiguraci standardně používanou v tomto odvětví. Do doby, než bude schválena norma (nebo normy), se partneři žádají, aby Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) a Evropské komisi poskytovali své konfigurace směrových paketových filtrů za účelem jejich zveřejnění na webových stránkách, aby se tím povzbudila diskuze a vývoj standardních konfigurací.

Určování způsobilosti počítače se schopnostmi řízení spotřeby energie:

a) Režim „vypnuto“: Počítače se musí zkoušet a vykazovat jako dodávané pro režim „vypnuto“. Modely dodávané s funkcí buzení po síti (WOL) zapnutou pro provozní režim počítače „vypnuto“ se musí zkoušet se zapnutou funkcí buzení po síti. Podobně platí, že výrobky dodávané s funkcí buzení po síti vypnutou pro provozní režim počítače „vypnuto“ se musí zkoušet s vypnutou funkcí buzení po síti.

b) Režim spánku: Počítače se musí zkoušet a vykazovat jako dodávané pro režim spánku. Modely prodávané prostřednictvím firemních kanálů ve smyslu příslušné definice V uvedené v oddílu 1 se musí zkoušet, posuzovat z hlediska způsobilosti a dodávat s funkcí buzení po síti (WOL) zapnutou nebo vypnutou v závislosti na požadavcích uvedených v tabulce 8. Výrobky prodávané přímo spotřebitelům prostřednictvím běžných maloobchodních kanálů nemusí být dodávány se zapnutou funkcí buzení z režimu spánku po síti a mohou se zkoušet, posuzovat z hlediska způsobilosti a dodávat s funkcí buzení po síti buď zapnutou nebo vypnutou.

c) Funkce „proxying“: Stolní počítače, integrované stolní počítače a notebooky se musí zkoušet a vykazovat pro klidový stav, režim spánku a režim „vypnuto“ s funkcemi „proxying“ zapnutými nebo vypnutými podle toho, v jakém stavu jsou počítače dodávány. Aby byl systém uznán za způsobilý za použití váhových faktorů pro typickou spotřebu energie u počítačů s funkcí „proxying“, musí splňovat příslušnou normu, která je schválena Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) a Evropskou komisí jakožto odpovídající cílům programu ENERGY STAR. Takové schválení musí být provedeno před předložením údajů o výrobků k posouzení shody.

Zajištění zákaznického softwaru a správy:

Partner zůstává zodpovědný za zkoušení výrobků a jejich uznávání způsobilými při dodání. Pokud výrobek v tomto okamžiku splňuje příslušné požadavky a je shledán způsobilým k získání osvědčení ENERGY STAR, může být jako takový označen štítkem.

Pokud si zákazník najme partnera, aby provedl načtení souboru typu „custom image“, musí partner podniknout následující kroky:

— Partner musí zákazníkovi sdělit, že jeho výrobek nemusí s načteným souborem typu „custom image“ splňovat požadavky pro získání osvědčení ENERGY STAR (na webových stránkách programu ENERGY STAR je k dispozici vzorový dopis, který lze zákazníkům zaslat).

— Partner musí zákazníka vyzvat, aby svůj výrobek odzkoušel, zda splňuje požadavky pro získání osvědčení ENERGY STAR.

Požadavek na informování uživatele:

Aby se zajistilo, že kupující/uživatelé jsou řádně informování o přínosu řízení spotřeby, výrobce přibalí ke každému počítači buď:

— informace o programu ENERGY STAR a přínosech řízení spotřeby uvedené v tištěné nebo elektronické podobě uživatelské příručky. Tyto informace by měly být v úvodní části uživatelské příručky; nebo

— příbalovou informaci o programu ENERGY STAR a o přínosech řízení spotřeby.

Každá z těchto možností musí obsahovat alespoň tyto informace:

— oznámení o tom, že počítač je dodáván s aktivovaným řízením spotřeby, a o konkrétních časových nastaveních (buď přehled výchozích nastavení systému nebo upozornění, že výchozí nastavení počítače splňují požadavky programu ENERGY STAR, tzn. že se režim spánku aktivuje nejdéle po 15 minutách nečinnosti uživatele v případě obrazovky, respektive nejdéle po 30 minutách nečinnosti uživatele v případě počítače, jak to doporučuje program ENERGY STAR k dosažení optimálních úspor energie), a

— pokyny, jak správně probudit počítač z režimu spánku.

D. Požadavky, jejichž splnění je dobrovolné

Uživatelské rozhraní

I když to není povinné, výrobcům se důrazně doporučuje, aby své výrobky navrhovali v souladu s normou pro uživatelské rozhraní řízení spotřeby – IEEE 1621 (formálně nazývanou „Norma pro prvky uživatelského rozhraní pro řízení spotřeby elektronických přístrojů používaných v prostředí kanceláří a domácností“). Dodržování normy IEEE 1621 zajistí, aby byly ovládací prvky výkonu shodné u všech elektronických zařízení a nabízely intuitivní ovládání. Další informace o této normě naleznete na webové adrese http://eetd.LBL.gov/Controls.

4. Zkušební postupy

Výrobci jsou povinni provádět zkoušky a vlastní certifikaci těch modelů, které jsou v souladu se zásadami programu ENERGY STAR.

— Partner souhlasí, že při provádění těchto zkoušek použije zkušební postupy uvedené v tabulce 9 níže.

— Výsledky zkoušek musí být nahlášeny příslušnému orgánu, tj. buď Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) nebo Evropské komisi.

Další požadavky na zkoušky a vykazování:

1. Počet jednotek, u kterých se musí provést zkouška typické spotřeby energie (TEC) nebo klidového stavu:

Výrobci mohou zpočátku za účelem posouzení způsobilosti odzkoušet jedinou jednotku. Pokud první zkoušená jednotka splňuje požadovanou úroveň typické spotřeby energie nebo spotřeby energie v klidovém stavu, avšak zjištěná hodnota je v rozmezí 10 % od této úrovně, je třeba odzkoušet ještě jeden exemplář stejného modelu s totožnou konfigurací. Výrobci vykáží hodnoty za obě odzkoušené jednotky. Aby výrobek splnil podmínky k získání osvědčení ENERGY STAR, musí obě jednotky splňovat maximální úroveň typické spotřeby energie nebo spotřeby energie v klidovém stavu pro daný výrobek a danou kategorii výrobků.

Poznámka: Tato doplňující zkouška je nezbytná pouze pro posouzení způsobilosti typické spotřeby energie (u stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů, notebooků a pracovních stanic) a spotřeby energie v klidovém stavu (u malých serverů a počítačů typu tenký klient) – pro případné zkoušení spotřeby energie v režimu spánku a v režimu „vypnuto“ je zapotřebí pouze jedna jednotka. Tento přístup dále ilustrují následující příklady:

Příklad 1 – Stolní počítač kategorie A musí splňovat požadovanou úroveň typické spotřeby energie ve výši 148,0 kWh nebo méně, což znamená, že 10 % mezní hodnotu vyžadující odzkoušení další jednotky představuje hodnota 133,2 kWh. — Pokud je u první jednotky naměřeno 130 kWh, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (hodnota 130 kWh představuje o 12 % vyšší účinnost, než je specifikace, a je tudíž „vně“ 10 % pásma). — Pokud je u první jednotky naměřeno 133,2 kWh, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (hodnota 133,2 kWh představuje přesně o 10 % vyšší účinnost, než je specifikace). — Pokud je u první jednotky naměřeno 135 kWh, musí být ke zjištění způsobilosti odzkoušena ještě jedna jednotka (hodnota 135 kWh představuje pouze o 9 % vyšší účinnost, než je specifikace, a leží tudíž „uvnitř“ 10 % pásma). — Pokud se poté u dvou jednotek naměří hodnoty 135 a 151 kWh, znamená to, že model není způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR – přestože průměr je 143 kWh – protože jedna z těchto hodnot přesahuje úroveň specifikace pro získání osvědčení ENERGY STAR. — Pokud se poté u dvou jednotek naměří hodnoty 135 a 147 kWh, znamená to, že model je způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR, protože obě hodnoty splňují úroveň 148,0 kWh stanovenou ve specifikaci programu ENERGY STAR.

Příklad 2 – Malý server kategorie A musí splňovat požadovanou úroveň spotřeby energie v klidovém stavu ve výši 50 wattů nebo méně, což znamená, že 10 % mezní hodnotu vyžadující odzkoušení další jednotky představuje hodnota 45 wattů. Při zkouškách způsobilosti modelu by se pak mohly vyskytnout tyto scénáře: — Pokud je u první jednotky naměřeno 44 wattů, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (44 wattů představuje o 12 % vyšší účinnost, než je specifikace, a je tudíž „vně“ 10 % pásma). — Pokud je u první jednotky naměřeno 45 wattů, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (45 wattů představuje přesně o 10 % vyšší účinnost, než je specifikace). — Pokud je u první jednotky naměřeno 47 wattů, musí být ke zjištění způsobilosti odzkoušena ještě jedna jednotka (hodnota 47 wattů představuje pouze o 6 % vyšší účinnost, než je specifikace, a leží tudíž „uvnitř“ 10 % pásma). — Pokud se poté u dvou jednotek naměří hodnoty 47 a 51 wattů, znamená to, že model není způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR – přestože průměr je 49 wattů – protože jedna z těchto hodnot (51) přesahuje úroveň specifikace pro získání osvědčení ENERGY STAR. — Pokud se poté u dvou jednotek naměří hodnoty 47 a 49 kWh, znamená to, že model je způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR, protože obě hodnoty splňují úroveň 50 kWh stanovenou ve specifikaci programu ENERGY STAR.

2. Modely schopné provozu při více kombinacích napětí a kmitočtu:

Výrobce provede zkoušky podle toho, na kterém trhu zamýšlí dané modely prodávat a propagovat jakožto výrobky s osvědčením ENERGY STAR.

U výrobků, které se prodávají s osvědčením ENERGY STAR na více mezinárodních trzích, a jsou proto uzpůsobeny pro více vstupních napětí, musí výrobce změřit a uvést požadované hodnoty spotřeby elektrické energie a energetické účinnosti při všech příslušných kombinacích napětí a frekvence. Například výrobce, který dodává tentýž model do Spojených států a do Evropy, musí proto, aby daný model získal osvědčení ENERGY STAR na obou trzích, provést měření, splnit hodnotu uvedenou ve specifikaci a vykázat zjištěné výsledky jak pro napětí 115 voltů a frekvenci 60 Hz, tak pro napětí 230 voltů a frekvenci 50 Hz. Pokud je model způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR pouze při jedné kombinaci napětí a frekvence (např. 115 voltů a 60 Hz), smí být v takovém případě prohlášen za výrobek s osvědčením ENERGY STAR a takto propagován pouze v těch regionech, v nichž je podporována tato kombinace napětí a frekvence (např. v Severní Americe a na Tchaj-wanu).

Tabulka 9: Zkušební postupy

Kategorie výrobků Požadavek specifikace Protokol o zkoušce Zdroj Všechny počítače Účinnost napájecího zdroje Vnitřní napájecí zdroj (IPS): Protokol o zkoušce všeobecné účinnosti vnitřního napájecího zdroje, verze 6.4.2 Externí napájecí zdroj (EPS): Metoda zkoušení externích napájecích zdrojů uvedená v programu ENERGY STAR Poznámka: Pokud jsou k odzkoušení vnitřního napájecího zdroje nezbytné jakékoli další informace nebo postupy kromě těch, které jsou uvedeny v protokolu o zkoušce vnitřního napájecího zdroje, musí partneři příslušnému orgánu, tj. buď Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA), nebo Evropské komisi, na vyžádání poskytnout popis způsobu provedení zkoušky k získání potřebných údajů o vnitřním napájecím zdroji použitých při předložení žádosti o uznání způsobilosti výrobku. Vnitřní napájecí zdroj (IPS): www.efficientpowersupplies.org Externí napájecí zdroj (EPS): www.energystar.gov/powersupplies Stolní počítače, integrované stolní počítače a notebooky ETEC (z měření hodnot typické spotřeby energie pro režim „vypnuto“, režim spánku a klidový stav) Metoda zkoušení počítačů uvedená v příloze I oddílu III programu ENERGY STAR (verze 5.0) Dodatek A Pracovní stanice PTEC (z měření hodnot typické spotřeby energie pro režim „vypnuto“, režim spánku a klidový stav a z měření maximálního příkonu) Metoda zkoušení počítačů uvedená v příloze I oddílech III–IV programu ENERGY STAR (verze 5.0) Malé servery Režim „vypnuto“ a klidový stav Metoda zkoušení počítačů uvedená v příloze I oddílu III programu ENERGY STAR (verze 5.0) Počítače typu tenký klient Režim „vypnuto“, režim spánku a klidový stav Metoda zkoušení počítačů uvedená v příloze I oddílu III programu ENERGY STAR (verze 5.0)

3. Určování způsobilosti řad výrobků

Modely, které jsou beze změn a liší se od modelů prodávaných v předchozím roce pouze konečnou úpravou, mohou vyhovovat i nadále bez nutnosti předkládat nové údaje ze zkoušek, nemění-li se jejich specifikace. Je-li model výrobku nabízen na trhu ve více sestavách jako výrobková řada nebo série, může partner provést a vykázat zkoušku způsobilosti pod jedním číslem modelu, pokud všechny modely v rámci dané řady nebo série splňují některý z následujících dvou požadavků:

— Počítače, které jsou postaveny na stejné platformě a které jsou v každém ohledu s výjimkou skříně a barevného provedení totožné, mohou být uznány za způsobilé na základě předložení údajů ze zkoušek za jediný reprezentativní model.

— Je-li model výrobku nabízen na trhu ve více konfiguracích, může partner výrobek vykazovat a dokládat jeho způsobilost pod jedním číslem modelu, který představuje konfiguraci s nejvyšším výkonem, jaká je v dané řadě k dispozici, namísto vykazování každého jednotlivého modelu řady; v dané řadě nesmí být žádné vyšší spotřebitelské konfigurace téhož modelu výrobku než reprezentativní konfigurace. V tomto případě by se konfigurace s nejvyšším výkonem skládala z: nejvýkonnějšího procesoru, konfigurace s maximální velikostí paměti, nejvýkonnějšího grafického procesoru atd. U systémů, které v závislosti na konkrétní konfiguraci spadají do více kategorií počítačů (definovaných v oddílu 3.B), musí výrobci předložit konfiguraci s nejvyšším výkonem pro každou kategorii, ve které chtějí nechat systém uznat způsobilým. Například u systému, který lze konfigurovat jako stolní počítač kategorie A nebo kategorie B, je k získání osvědčení ENERGY STAR nezbytné předložit tu konfiguraci z obou kategorií, která má nejvyšší výkon. Pokud by bylo možné konfigurovat výrobek tak, že by splňoval požadavky pro zařazení do všech tří kategorií, výrobce by pak musel předložit údaje pro tu konfiguraci ze všech těchto kategorií, která má nejvyšší výkon. Výrobci budou zodpovědní za jakákoli tvrzení o účinnosti všech ostatních modelů dané řady včetně modelů, které nebyly zkoušeny nebo za něž nebyly údaje vykázány.

Všechny jednotky nebo konfigurace patřící pod určité označení modelu výrobku, pro který se partner uchází o přidělení osvědčení ENERGY STAR, musí splňovat požadavky programu ENERGY STAR. Pokud chce partner získat osvědčení pro konfigurace modelu, od něhož existují alternativní konfigurace, které podmínky pro přidělení osvědčení nesplňují, musí partner vyhovující konfigurace za použití názvu nebo čísla modelu označit identifikátorem, který je jedinečný pro konfigurace splňující podmínky pro přidělení osvědčení ENERGY STAR. Tento identifikátor musí být ve spojení s vyhovujícími konfiguracemi systematicky používán v marketingových a prodejních materiálech a v seznamu výrobků s osvědčením ENERGY STAR (např. model A1234 pro základní konfigurace a A1234-ES pro konfigurace s osvědčením ENERGY STAR).

5. Datum účinnosti

Datum, ke kterému se mohou výrobci začít ucházet o osvědčení ENERGY STAR pro své výrobky, bude určeno jako datum účinnosti dohody.

Stolní počítače, integrované stolní počítače, notebooky, pracovní stanice, malé servery:

Datum účinnosti verze 5.0 specifikací stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů, notebooků, pracovních stanic, malých serverů a počítačů typu tenký klient v rámci programu ENERGY STAR je 1. červenec 2009. Všechny výrobky, včetně modelů, jež byly původně uznány za způsobilé podle verze 4.0, s datem výroby dne 1. července 2009 a pozdějším, musí pro osvědčení ENERGY STAR splňovat požadavky této verze 5.0. Herní konzole s datem výroby 1. července 2010 a pozdějším musí pro osvědčení ENERGY STAR splňovat požadavky této verze 5.0, Jakákoliv dříve uzavřená dohoda týkající se osvědčení ENERGY STAR pro počítače končí dnem 30. června 2009.

6. Budoucí revize specifikací

EPA a Evropská komise si vyhrazují právo specifikace revidovat, pokud by technologické změny nebo změny na trhu nepříznivě ovlivnily jejich užitečnost pro spotřebitele nebo dané odvětví nebo jejich vliv na životní prostředí. V souladu se současnou politikou budou revize specifikací projednávány se zúčastněnými stranami. Vezměte prosím na vědomí, že v případě revize specifikací není osvědčení ENERGY STAR uděleno automaticky na celou dobu životnosti modelu výrobku. Aby byl model výrobku způsobilý k získání osvědčení ENERGY STAR, musí vyhovovat specifikacím programu ENERGY STAR účinným ke dni výroby modelu.

Dodatek A Postup zkoušek způsobilosti pro osvědčení ENERGY STAR k určení spotřeby energie u počítačů v režimu „vypnuto“, v režimu spánku a v klidovém stavu Tento protokol je třeba dodržovat při měření úrovní spotřeby energie počítačů pro určení jejich souladu s úrovněmi v režimu „vypnuto“, v režimu spánku a v klidovém stavu, stanovenými v této verzi 5.0 specifikací počítačů v rámci programu ENERGY STAR. Partneři musí změřit reprezentativní vzorek konfigurace dodávané zákazníkům. Partner však nemusí zvažovat změny spotřeby energie, jež mohou vyplývat z doplnění součástí a z nastavení systému BIOS nebo softwaru provedených uživatelem počítače po prodeji výrobku. Tento postup má být dodržován krok po kroku, a v případě potřeby se označuje režim, který je právě zkoušen. Počítače musí být zkoušeny s konfigurací a nastavením odpovídajícím stavu, ve kterém jsou dodávány, není-li v postupu zkoušek uvedeném v tomto dodatku A výslovně stanoveno jinak. Kroky vyžadující jiné nastavení jsou označeny hvězdičkou („*“). I. Definice Pokud není uvedeno jinak, všechny pojmy použité v tomto dokumentu jsou shodné s definicemi obsaženými ve verzi 5.0 kritérií způsobilosti počítačů k udělení osvědčení ENERGY STAR. 1. UUT: UUT je zkratka pro „zkoušenou jednotku“ (Unit Under Test), která v tomto případě označuje zkoušený počítač. 2. UPS: UPS je zkratka pro „zdroj nepřerušitelného napájení“, která označuje kombinaci měničů, spínačů a prostředků akumulace energie, například baterií, tvořící zdroj napájení pro zachování kontinuity napájení zátěže v případě výpadku vstupního napájení. II. Požadavky na zkoušení 1. Schválený měřicí přístroj: Schválené měřicí přístroje se musí vyznačovat těmito vlastnostmi (1): — rozlišení příkonu 1 mW nebo lepší; — dostupný činitel výkyvu proudu 3 nebo vyšší při dané hodnotě jmenovitého rozsahu a — dolní mez proudového rozsahu 10 mA nebo nižší. Kromě výše uvedených vlastností se doporučují tyto: — frekvenční odezva alespoň 3 kHz a — kalibrace pomocí etalonu pocházejícího z Národního ústavu pro normalizaci a technologie USA (NIST). Je rovněž žádoucí, aby měřicí přístroje byly schopné přesně určit průměrný příkon za jakýkoliv časový interval zvolený uživatelem (to se obvykle provádí vnitřním matematickým výpočtem v měřicím přístroji, kdy se naakumulovaná energie vydělí časem, což je nejpřesnější přístup). Alternativně by měl být měřicí přístroj schopen integrovat energii za jakýkoliv časový interval zvolený uživatelem s rozlišením energie 0,1 mWh nebo nižším, a integrovat čas zobrazený s rozlišením 1 vteřiny nebo menším. 2. Přesnost Měření příkonu rovného nebo vyššího než 0,5 W se musí provádět s nejistotou 2 % nebo nižší při 95 % úrovni spolehlivosti. Měření příkonu rovného nebo nižšího než 0,5 W se musí provádět s nejistotou 0,01 W nebo nižší při 95 % úrovni spolehlivosti. Přístroj pro měření příkonu musí mít rozlišení: — 0,01 W nebo lepší pro měření příkonů 10 W nebo nižších; — 0,1 W nebo lepší pro měření příkonů od 10 do 100 W a — 1 W nebo lepší pro měření příkonů vyšších než 100 W. Všechny hodnoty příkonu by měly být uvedeny ve wattech a zaokrouhleny na dvě desetinná místa. U zátěží 10 W nebo vyšších se musí vykazovat tři platné číslice. 3. Zkušební podmínky Napájecí napětí: Severní Amerika/Tchaj-wan: 115 (± 1 %) Vstř., 60 Hz (± 1 %) Evropa/Austrálie/Nový Zéland: 230 (± 1 %) Vstř., 50 Hz (± 1 %) Japonsko: 100 (± 1 %) V střídavé napětí, 50/60 Hz (± 1 %) Poznámka: U výrobků se jmenovitým maximálním příkonem > 1,5 kW se může napětí pohybovat v rozpětí ± 4 % Celkové harmonické zkreslení (napětí): < 2 % celkového harmonického zkreslení (< 5 % pro výrobky se jmenovitým maximálním příkonem > 1,5 kW) Okolní teplota: 23 °C ± 5 °C Relativní vlhkost: 10 – 80 % (Viz norma IEC 62301: Domácí elektrické spotřebiče – Měření příkonu v pohotovostním režimu, oddíly 4.2, 4.3, 4.4) 4. Zkušební konfigurace Spotřeba elektrické energie počítače se měří a zkouší od zdroje střídavého proudu ke zkoušené jednotce (UUT). Pokud zkoušená jednotka podporuje Ethernet, musí být připojena k přepínači sítě Ethernet, který je schopen provozu při nejvyšší a nejnižší přenosové rychlosti zkoušené jednotky. Síťové připojení musí být během všech zkoušek aktivní. III. Zkušební postup pro režim „vypnuto“, režim spánku a klidový stav u všech počítačů Měření spotřeby střídavého proudu počítače by se mělo provádět takto: Příprava zkoušené jednotky (UUT) 1. Zaznamenejte výrobce a název modelu zkoušené jednotky. 2. Ověřte, zda je zkoušená jednotka připojena k níže uvedeným síťovým zdrojům a zda je toto připojení aktivní po celou dobu trvání zkoušky bez ohledu na krátká přerušení při přepínání mezi přenosovými rychlostmi připojení. a) Stolní počítače, integrované stolní počítače a notebooky musí být připojeny k aktivnímu přepínači sítě Ethernet (IEEE 802.3), stanovenému ve výše uvedeném oddílu II, v části Zkušební konfigurace. Počítač musí udržovat toto připojení aktivní po celou dobu trvání zkoušky bez ohledu na krátká přerušení při přepínání mezi přenosovými rychlostmi připojení. Počítače neumožňující připojení k přepínači sítě Ethernet musí po celou dobu trvání zkoušky udržovat aktivní spojení s bezdrátovým směrovačem nebo přístupovým bodem sítě. b) Malé servery musí být připojeny k aktivnímu přepínači sítě Ethernet (IEEE 802.3), stanovenému ve výše uvedeném oddílu II, v části „Zkušební konfigurace“ a toto připojení musí být udržováno aktivní. c) Počítače typu tenký klient musí být připojeny k aktivnímu serveru prostřednictvím aktivního přepínače sítě Ethernet (IEEE 802.3) a musí na nich být spuštěn software zprostředkující spojení s požadovaným terminálem nebo vzdáleným síťovým zařízením. 3. Schválený měřicí přístroj schopný měřit skutečný příkon připojte ke zdroji střídavého síťového napětí nastavenému na kombinaci napětí a frekvence vhodnou pro danou zkoušku. 4. Zkoušenou jednotku připojte na měřicí výstup napájení na měřicím přístroji. Mezi měřicím přístrojem a zkoušenou jednotkou by neměly být zapojeny žádné mnohonásobné přenosné zásuvky nebo zdroje nepřerušitelného napájení (UPS). Aby byla zkouška provedena platným způsobem, měl by měřicí přístroj zůstat na místě, dokud nebudou zaznamenány všechny údaje týkající se příkonu v režimu „vypnuto“, v režimu spánku a v klidovém stavu. 5. Zaznamenejte hodnotu střídavého napětí a frekvence. 6. Spusťte proces zavádění systému do počítače a počkejte, až bude operační systém plně zaveden. V případě potřeby spusťte program počátečního nastavení operačního systému a umožněte provedení předběžné indexace souborů a proběhnutí dalších jednorázových nebo pravidelných procesů. 7. Zaznamenejte základní informace o konfiguraci počítače – druh počítače, název a verzi operačního systému, druh a rychlost procesoru, celkovou a dostupnou fyzickou paměť atd. 8. Zaznamenejte základní informace o grafické kartě či případně grafické čipové sadě – název grafické karty nebo sady, šířku paměťové sběrnice, rozlišení, velikost paměti na kartě a počet bitů na pixel. 9. * Ujistěte se, že má zkoušená jednotka stejnou konfiguraci jako při dodání včetně veškerého příslušenství, zapnutí funkce buzení po síti (WOL) a včetně veškerého softwaru, se kterým je počítač standardně dodáván. Zkoušená jednotka by rovněž měla být nakonfigurována pro všechny zkoušky podle těchto požadavků: a) Stolní systémy dodávané bez příslušenství by měly být opatřeny standardní počítačovou myší, klávesnicí a vnější počítačovou obrazovkou. b) Notebooky by měly zahrnovat veškeré příslušenství dodávané spolu se systémem, a pokud jsou vybaveny zabudovaným ukazovacím zařízením nebo digitalizátorem, nemusí zahrnovat samostatnou klávesnici ani počítačovou myš. c) Z notebooků by měl být při všech zkouškách vyjmutý bateriový zdroj (bateriové zdroje). U systémů, které nemohou fungovat bez bateriového zdroje, lze zkoušku provést s nainstalovaným plně nabitým bateriovým zdrojem, přičemž je nutno zajistit, aby tato konfigurace byla uvedena ve výsledcích zkoušky. d) Malé servery a počítače typu tenký klient dodávané bez příslušenství by měly být opatřeny standardní počítačovou myší, klávesnicí a vnější počítačovou obrazovkou (pokud server poskytuje výstupní obrazový signál). e) U počítačů umožňujících připojení k síti Ethernet musí být napájení bezdrátových přijímačů během všech zkoušek vypnuté. To se týká bezdrátových síťových adaptérů (např. 802.11) nebo protokolů pro bezdrátovou komunikaci mezi zařízeními (device-to-device). U počítačů neumožňujících připojení k síti Ethernet musí napájení bezdrátových přijímačů sítě LAN (např. IEEE 802.11) zůstat během zkoušek zapnuté a musí po celou dobu zkoušení udržovat aktivní síťové spojení s bezdrátovým směrovačem nebo přístupovým bodem sítě, které podporuje nejvyšší i nejnižší přenosové rychlosti klientského přijímače. f) Primární pevné disky nesmějí mít během zkoušení v klidovém stavu zapnuté řízení spotřeby energie (snížení otáček), pokud nemají v mechanice zabudovanou stálou vyrovnávací paměť (např. tzv. „hybridní“ pevné disky). Pokud má počítač ve stavu, v jakém je dodáván, nainstalováno více vnitřních pevných disků, může být řízení spotřeby energie u neprimárních vnitřních pevných disků při zkoušení zapnuto jako při dodání. Pokud tyto doplňkové pevné disky nejsou při dodání zákazníkům opatřeny řízením spotřeby energie, musí být zkoušeny bez takovýchto funkcí. 10. Při konfiguraci nastavení napájení monitorů je třeba dodržovat tyto pokyny (přičemž žádná jiná nastavení řízení spotřeby energie by se neměla měnit): a) U počítačů s vnějšími obrazovkami (většina stolních počítačů): použijte nastavení řízení spotřeby energie obrazovky, aby nedošlo k jejímu vypnutí, čímž zajistíte, že monitor zůstane zapnutý po celou dobu zkoušky klidového stavu, jak je popsáno níže. b) U počítačů se zabudovanou obrazovkou (notebooky a integrované systémy): pomocí voleb řízení spotřeby energie nastavte, že se má obrazovka vypnout po uplynutí 1 minuty. 11. Vypněte zkoušenou jednotku. Zkouška režimu „vypnuto“ 12. Po vypnutí zkoušené jednotky a jejím přechodu do režimu „vypnuto“ nastavte měřicí přístroj tak, aby začal sbírat hodnoty skutečného příkonu s četností nejméně jednoho měření za vteřinu. Sbírejte hodnoty příkonu po dobu dalších pěti minut a zaznamenejte průměrnou hodnotu (aritmetický průměr) pozorovanou během těchto pěti minut (2). Zkouška klidového stavu 13. Zapněte počítač a začněte zaznamenávat uplynulý čas, přičemž začněte od zapnutí počítače nebo hned po ukončení jakékoliv přihlašovací činnosti nezbytné pro úplné zavedení systému. Po přihlášení, když je operační systém plně zaveden a připraven, zavřete všechna otevřená okna, aby se zobrazila standardní pracovní plocha nebo rovnocenné zobrazení stavu připravenosti. V době mezi 5 a 15 minutami po prvotním zavedení systému nebo přihlášení nastavte měřicí přístroj, aby začal sbírat hodnoty skutečného příkonu s četností nejméně jednoho měření za vteřinu. Sbírejte hodnoty příkonu po dobu dalších pěti minut a zaznamenejte průměrnou hodnotu (aritmetický průměr) pozorovanou během těchto pěti minut. Zkouška režimu spánku 14. Po dokončení měření v klidovém stavu nechte počítač přepnout do režimu spánku. V případě potřeby vynulujte měřicí přístroj a začněte sbírat hodnoty skutečného příkonu s četností nejméně jednoho měření za vteřinu. Sbírejte hodnoty příkonu po dobu dalších pěti minut a zaznamenejte průměrnou hodnotu (aritmetický průměr) pozorovanou během těchto pěti minut. 15. Pokud zkoušíte režim spánku při zapnuté i vypnuté funkci buzení po síti (WOL), probuďte počítač a změňte nastavení buzení počítače po síti (WOL) z režimu spánku prostřednictvím nastavení operačního systému nebo jiným způsobem. Uveďte počítač zpět do režimu spánku a opakujte krok 14, přičemž zaznamenejte příkon nezbytný pro tuto změněnou konfiguraci. Vykazování výsledků zkoušek 16. Výsledky zkoušek je třeba nahlásit příslušnému orgánu, tj. buď Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) nebo Evropské komisi, přičemž je třeba dbát na to, aby byly uvedeny všechny požadované informace včetně hodnot spotřeby energie v jednotlivých provozních režimech a přípustné úpravy požadovaných hodnot podle funkční výbavy stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků. IV. Zkouška maximálního příkonu pro pracovní stanice Maximální příkon u pracovních stanic se určí současným použitím dvou standardních sad srovnávacích a diagnostických testů běžně používaných v tomto odvětví: Linpack pro zatížení hlavního systému (např. procesoru, paměti atd.) a SPECviewperf® (nejnovější verze dostupné pro zkoušenou jednotku) pro zatížení grafického procesoru (GPU) systému. Další informace o těchto standardních testech včetně možnosti bezplatného stažení jsou k dispozici na následujících webových adresách: Linpack http://www.netlib.org/linpack/ SPECviewperf® http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc Tuto zkoušku je třeba u téže zkoušené jednotky třikrát opakovat a výsledky všech tří měření se musí nacházet v rozmezí ± 2 % od průměru tří naměřených hodnot maximálního příkonu. Měření maximální spotřeby střídavého proudu pracovní stanice by se mělo provádět takto: Příprava zkoušené jednotky (UUT) 1. Schválený měřicí přístroj schopný měřit skutečný příkon připojte ke zdroji střídavého síťového napětí nastavenému na kombinaci napětí a frekvence vhodnou pro danou zkoušku. Měřicí přístroj by měl být schopen uchovat a zobrazit výsledek měření maximálního příkonu dosažený během zkoušky nebo by měl umožňovat použití jiné metody určení maximálního příkonu. 2. Zkoušenou jednotku připojte na měřicí výstup napájení na měřicím přístroji. Mezi měřicím přístrojem a zkoušenou jednotkou by neměly být zapojeny žádné mnohonásobné přenosné zásuvky nebo zdroje nepřerušitelného napájení (UPS). 3. Zaznamenejte hodnotu střídavého napětí. 4. * Spusťte zavádění operačního systému do počítače a pokud ještě nejsou nainstalovány, nainstalujte programy Linpack a SPECviewperf podle pokynů na výše uvedených webových stránkách. 5. V programu Linpack proveďte všechna implicitní nastavení pro danou architekturu zkoušené jednotky a nastavte vhodnou velikost pole „n“ za účelem maximalizace odběru elektrické energie během zkoušky. 6. Zajistěte, aby byly dodrženy všechny pokyny stanovené organizací SPEC pro běh programu SPECviewperf. Zkouška maximálního příkonu 7. Nastavte měřicí přístroj, aby začal sbírat hodnoty skutečného příkonu s četností nejméně jednoho měření za vteřinu, a začněte provádět měření. Spusťte program SPECviewperf a tolik souběžných instancí programu Linpack, kolik jich bude potřeba pro úplné vytížení systému. 8. Sbírejte hodnoty příkonu, dokud neskončí běh programu SPECviewperf a všech instancí programu Linpack. Zaznamenejte maximální hodnotu příkonu dosaženou během zkoušky. Vykazování výsledků zkoušek 9. Výsledky zkoušek musí být nahlášeny příslušnému orgánu, tj. buď Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (EPA) nebo Evropské komisi, přičemž je třeba dbát na to, aby byly uvedeny všechny požadované informace. 10. Při předkládání údajů musí výrobci uvádět rovněž tyto údaje: a) hodnotu „n“ (velikost pole) použitou pro program Linpack, b) počet kopií programu Linpack, které běží současně během zkoušky, c) verzi programu SPECviewperf použitého při zkoušce, d) všechny optimalizace kompilátoru použité při kompilaci programů Linpack a SPECviewperf a e) předkompilovaný binární soubor pro koncové uživatele určený pro stažení a běh programů SPECviewperf i Linpack. Distribuci těchto binárních souborů mohou zajišťovat ústřední normalizační orgány, jako je SPEC, výrobci původních zařízení (OEM) nebo příslušné třetí strany. V. Průběžné ověřování Tento zkušební postup popisuje metodu, kterou lze provádět zkoušku, pomocí níž se zjišťuje shoda jediné jednotky. Důrazně se doporučuje zavést proces průběžných zkoušek s cílem zajistit, že požadavky programu ENERGY STAR budou splňovat výrobky z různých výrobních sérií.

Dodatek B UKÁZKOVÉ VÝPOČTY I. Stolní počítače, integrované stolní počítače a notebooky: Níže je uveden ukázkový výpočet typické spotřeby energie (TEC), jehož účelem je ukázat, jak se určují hodnoty pro posouzení shody na základě přídavné funkční výbavy a měřeních spotřeby v jednotlivých provozních režimech, například posouzení hodnoty ETEC u notebooku kategorie A (integrovaný grafický procesor, 8 GB instalované paměti, 1 pevný disk). 1. Za použití zkušebního postupu uvedeného v dodatku A změřte potřebné hodnoty: — Režim „vypnuto“ = 1 W — Režim spánku = 1,7 W — Klidový stav = 10 W 2. Určete, které úpravy požadované hodnoty podle funkční výbavy lze použít: — Integrovaná grafika? Nevztahuje se na špičkovou grafiku. — 8GB nainstalované paměti. Splňuje požadovanou úroveň velikosti paměti umožňující použití úpravy: při 8 GB paměti činí úprava hodnoty 1,6 kWh (4 0,4 kWh). 3. Za použití váhových faktorů podle tabulky 2 vypočítejte hodnotu TEC: — Tabulka 2 (pro běžný notebook): Tvypnuto 60 % Tspánek 10 % Tklid 30 % — , — — — = 33,03 kWh 4. Požadovanou hodnotu TEC pro daný počítač určete přičtením případných úprav podle funkční výbavy (krok 2) k základní požadované hodnotě TEC (Tabulka 1). — Tabulka 1 (pro notebooky): Notebooky (kWh) Kategorie A 40 Kategorie B 53 Kategorie C 88,5 — 5. Hodnotu ETEC porovnejte s požadovanou hodnotou TEC k získání osvědčení ENERGY STAR (krok 4), abyste zjistili, zda je daný model způsobilý. — Požadovaná hodnota TEC pro kategorii A: 41,6 kWh — ETEC: 33,03 kWh — 33,03 kWh < 41,6 kWh Notebook splňuje požadavky k získání osvědčení ENERGY STAR. II. Pracovní stanice: Níže je uveden ukázkový výpočet hodnoty PTEC pro pracovní stanici se dvěma pevnými disky. 1. Za použití zkušebního postupu uvedeného v dodatku A změřte potřebné hodnoty. — Režim „vypnuto“ = 2 W — Režim spánku = 4 W — Klidový stav = 80 W — Max. příkon = 180 W 2. Zapište počet nainstalovaných pevných disků. — Během zkoušky má pracovní stanice nainstalované dva pevné disky. 3. Za použití váhových faktorů podle tabulky 4 vypočítejte hodnotu PTEC: — Tabulka 4: Tvypnuto 35 % Tspánek 10 % Tklid 55 % — — — = 45,10 W 4. Za použití vzorce v tabulce 3 vypočítejte požadovanou hodnotu PTEC. — — — PTEC = 53,2 5. Porovnejte upravenou hodnotu PTEC s příslušnými úrovněmi k získání osvědčení ENERGY STAR, abyste zjistili, zda je daný model způsobilý. — 45,10 < 53,2 Pracovní stanice splňuje požadavky k získání osvědčení ENERGY STAR.

II. SPECIFIKACE MONITORŮ

1. Definice

A. Počítačový monitor (uvádí se též jen „monitor“): Komerčně dostupný výrobek se zobrazovací jednotkou a jeho elektronické součásti, často zabudované v jednom pouzdře, jehož primární funkcí je zobrazování vizuálních informací z i) počítače, pracovní stanice nebo serveru prostřednictvím jednoho nebo více vstupů, jako např. VGA, DVI, HDMI či IEEE 1394, nebo z ii) paměťového disku USB, paměťové karty či bezdrátového internetového připojení. Běžné typy displeje zahrnují displej s tekutými krystaly (LCD), elektroluminiscenční diodu (LED), obrazovkovou elektronku (CRT) a plazmový zobrazovací panel (PDP).

B. Externí napájecí zdroj: Součástka obsažená v odděleném fyzickém pouzdře vně skříně monitoru, určená pro přeměnu střídavého síťového napětí na nižší stejnosměrné (stejnosměrná) napětí za účelem napájení monitoru. Externí zdroj napájení (EPS) se musí k displeji připojovat prostřednictvím odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení typu zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky.

C. Provozní režim: Pracovní režim displeje, jenž je i) připojen ke zdroji elektrické energie, ii) má všechny mechanické (hardwarové) přepínače spotřeby zapnuty a iii) vykonává svou primární funkci aktivního zobrazování.

D. Režim spánku: Pracovní režim displeje, jenž je i) připojen ke zdroji elektrické energie, ii) má všechny mechanické (hardwarové) přepínače spotřeby zapnuty a iii) byl uveden do režimu nízké spotřeby tím, že obdržel signál od připojeného zařízení (např. počítače, herní konzole či set-top boxu), nebo vnitřní funkcí, jako je časovač spánku nebo senzor obsazení. Klidový režim (režim spánku) se považuje za „měkký“ stav nízké spotřeby, v němž lze displej z klidového režimu „probudit“ tím, že obdrží signál od připojeného zařízení, nebo vnitřní funkcí.

E. Režim „vypnuto“: Pracovní režim displeje, jenž je i) připojen ke zdroji elektrické energie, ii) odpojen přepínačem napájení a iii) neposkytuje žádnou funkci. Aby uživatel dostal zařízení z režimu „vypnuto“, musí aktivovat mechanický přepínač. Pokud je takových přepínačů několik, musí osoba provádějící zkoušky použít přepínač, který je nejdostupnější.

F. Svítivost: Fotometrická míra svítivosti (intenzity) světla putujícího v daném směru na jednotku plochy. Popisuje množství světla, které prochází určitou plochou nebo je jí emitováno a dopadá pod určeným pevným úhlem. Standardní jednotkou svítivosti je kandela na čtvereční metr (cd/m2).

G. Automatické ovládání jasu: Automatické ovládání jasu displejů je samočinný mechanismus, který řídí jas zobrazovací jednotky jako funkci okolního světla.

2. Způsobilost výrobků:

Aby displej mohl být uznán způsobilým pro ENERGY STAR, musí splňovat níže uvedená kritéria:

A. Maximální viditelný diagonální rozměr obrazovky: Displej musí mít viditelný diagonální rozměr obrazovky menší než nebo roven (≤) 60 palcům.

B. Zdroj energie: Displej musí být napájen ze samostatné zásuvky elektrické sítě, baterie, která je prodávána se síťovým adaptérem, nebo z datového či síťového připojení.

C. Televizní tunery: Pokud má displej integrovaný televizní tuner, může být uznán jako způsobilý pro ENERGY STAR podle této specifikace, pokud je primárně uváděn na trh a prodáván spotřebitelům jako displej nebo jako displej a televize s duální funkcí. Kterýkoli displej s televizním tunerem, jenž je uváděn na trh a prodáván výhradně jako televize, není způsobilý k uznání podle této specifikace. Podle úrovně 2 této specifikace mohou být uznány pouze displeje bez tunerů; displeje s tunery mohou být uznány podle úrovně 2 verze 3.0 specifikace ENERGY STAR pro televize.

D. Automatické ovládání jasu (ABC): Aby mohl být displej uznán způsobilým pro ENERGY STAR na základě rovnice spotřeby energie v režimu s automatickým ovládáním jasu, musí se dodávat se standardně zapnutou funkcí automatického ovládání jasu.

E. Externí napájecí zdroj: Pokud se displej dodává s externím zdrojem napájení, musí mít externí zdroj napájení osvědčení ENERGY STAR nebo splňovat úrovně energetické účinnosti v bezzátěžovém režimu i v aktivním režimu provozu stanovené v požadavcích na jednonapěťové externí napájecí zdroje typu st-st a st-ss v rámci programu ENERGY STAR. Specifikace programu ENERGY STAR a seznam způsobilých výrobků jsou uvedeny na webové adrese www.energystar.gov/powersupplies.

F. Požadavky na řízení spotřeby: Displej musí mít nejméně jeden standardně zapnutý mechanismus, který umožňuje, aby automaticky vstoupil do klidového (spánkového) režimu nebo režimu „vypnuto“. Vypnutí displeje podle standardního mechanismu jako Display Power Management Signalling (signalizace řízení spotřeby zobrazovací jednotky) musí podporovat například datová nebo síťová připojení. Displeje, které generují svůj vlastní obsah, musí mít standardně zapnutý senzor nebo časovač pro automatické zahájení klidového (spánkového) režimu nebo režimu „vypnuto“.

3. Kritéria energetické účinnosti

A. Požadavky na provozní režim

1) Úroveň 1

Aby byl displej způsobilý k získání osvědčení Energy Star, nesmí překročit maximální spotřebu energie v provozním režimu (PO nebo PO1) vypočtenou dle níže uvedené rovnice. Maximální spotřeba energie v provozním režimu se vyjadřuje ve wattech a zaokrouhluje se na nejbližší desetinu wattu.

Tabulka 1: Požadavky úrovně 1 na spotřebu energie v provozním režimu

Kategorie displeje Maximální spotřeba energie v provozním režimu (W) Diagonální rozměr obrazovky < 30 palců Rozlišení obrazovky ≤ 1,1 MP Diagonální rozměr obrazovky < 30 palců Rozlišení obrazovky > 1,1 MP Diagonální rozměr obrazovky 30 až 60 palců Všechna rozlišení obrazovky

Kde:

MP= rozlišení displeje (megapixely)

A= viditelná plocha obrazovky (čtvereční palce)

PŘÍKLAD: Maximální spotřeba energie v provozním režimu pro displej s rozlišením 1 440 × 900 neboli 1 296 000 pixelů, viditelný diagonální rozměr obrazovky 19 palců a viditelná plocha obrazovky 162 čtverečních palců dává: wattu při zaokrouhlení na nejbližší desetinu wattu.

Tabulka 2: Příklad úrovně 1 – požadavky na maximální spotřebu energie v provozním režimu (3)

Diagonální rozměr Obrazovky (palce) Rozlišení Megapixely Rozměry obrazovky (palce) Plocha obrazovky: (čtver. palce) Maximální spotřeba energie v provozním režimu (ve wattech) 7 800 × 480 0,384 5,9 × 3,5 21 6,4 19 1 440 × 900 1,296 16,07 × 10,05 162 22,8 26 1 920 × 1 200 2,304 21,7 × 13,5 293 38,4 42 1 360 × 768 1,044 36 × 20 720 202,4 50 1 920 × 1 080 2,074 44 × 24 1 056 293,1

2. Úroveň 2

Aby mohl být displej uznán způsobilým pro ENERGY STAR, nesmí překročit následující rovnice maximální spotřeby v provozním režimu: Hodnota dosud nestanovena.

3. Displeje s automatickým ovládáním jasu (ABC)

Pro zobrazovací jednotky dodávané se standardně zapnutými funkcemi automatického ovládání jasu (ABC, Automatic Brightness Control) se k výpočtu maximální spotřeby energie v provozním režimu používá alternativní výpočet:

kde PO1 je průměrná spotřeba energie v provozním režimu ve wattech zaokrouhlená na nejbližší desetinu wattu, Ph je spotřeba energie v provozním režimu za podmínek vysokého osvětlení okolí a Pl je spotřeba energie v provozním režimu za podmínek nízkého osvětlení okolí. Vzorec předpokládá, že displej bude v podmínkách nízkého osvětlení okolí po 20 % času.

B. Požadavky na klidový režim a režim „vypnuto“:

1. Úrovně 1 a 2

Aby mohl být displej uznán způsobilým pro ENERGY STAR, nesmí překročit maximální úrovně spotřeby energie pro klidový (spánkový) režim a režim „vypnuto“ stanovený v tabulce 3 níže. Displeje, v jejichž možnostech je několik klidových režimů (tj. klidový režim a dlouhodobý klidový režim), musí splňovat požadavky na klidový režim ve všech těchto režimech.

PŘÍKLAD: Výsledek zkoušky displeje 3 watty v klidovém režimu a 2 watty v dlouhodobém klidovém režimu nevyhovuje, neboť spotřeba v jednom z klidových režimů překročila limit úrovně 1, tj. 2 watty.

Tabulka 3: Požadavky na spotřebu energie v klidovém režimu a režimu „vypnuto“ pro všechny displeje

Režim Úroveň 1 Úroveň 2 Maximální spotřeba energie v klidovém režimu (W) ≤ 2 ≤ 1 Maximální spotřeba energie v režimu „vypnuto“ (W) ≤ 1 ≤ 1

4. Požadavky na zkoušky

Jak používat tento oddíl?

Pokud je to možné, používají Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických (dále též jen „EPA“) a Evropská komise postupy pro měření výkonnosti výrobku a spotřeby energie za typických provozních podmínek široce přijímané v daném oboru. Zkušební metody v této specifikaci jsou založeny na normách Výboru pro měření displejů Asociace pro standardy videoelektroniky (VESA) a Mezinárodní komise pro elektroniku (IEC). V případech, kdy byly normy VESA a IEC pro potřeby programu ENERGY STAR nedostatečné, byly ve spolupráci se zúčastněnými stranami zastupujícími průmysl vyvinuty další zkušební a měřicí metody.

Pro zajištění shodných prostředků pro měření spotřeby energie elektronických výrobků tak, aby výsledky zkoušek bylo možné opakovat a aby je negativně neovlivňovaly vnější faktory, je nutné dodržovat následující protokol. Má čtyři hlavní součásti:

— Podmínky a přístrojové vybavení zkoušky

— Nastavení

— Zkušební metoda

— Dokumentace

Poznámka: Zkušební metoda je uvedena v dodatcích 1 a 2. Dodatek 1 popisuje zkušební postup pro displeje s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky menším než (<) 30 palců. Dodatek 2 popisuje zkušební postup pro displeje s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky od 30 do 60 palců včetně.

Partneři se mohou rozhodnout, zda výsledky zkoušek poskytne vnitropodniková nebo nezávislá laboratoř.

Zařízení pro kontrolu kvality

Partneři jsou povinni provádět zkoušky a vydávat vlastní osvědčení způsobilosti modelů výrobků, které vyhovují zásadám ENERGY STAR. Pro provedení zkoušek na podporu získání osvědčení ENERGY STAR musí být výrobek zkoušen v zařízení, jež má postupy kontroly kvality pro monitorování platnosti zkoušek a kalibrací. ENERGY STAR doporučuje provádění těchto zkoušek v zařízení, které splňuje všeobecné požadavky na způsobilost zkušebních a kalibračních laboratoří, jak je popisuje mezinárodní norma ISO/IEC 17025.

Podmínky a přístrojové vybavení zkoušky

A. Protokoly o měření spotřeby

Průměrná skutečná spotřeba energie displeje se měří v provozním režimu, klidovém režimu (režimu spánku) a v režimu „vypnuto“. Při provádění měření pro vlastní osvědčení způsobilosti modelu výrobku musí být zkoušená jednotka (Unit Under Test, UUT) na počátku ve stejném stavu (např. sestava a nastavení), v jakém se dodává zákazníkovi, s výjimkou úprav, které je zapotřebí provést podle níže uvedených pokynů.

1. Měření spotřeby se provádí v bodě mezi výstupem nebo zdrojem energie a zkoušenou jednotkou.

2. Je-li výrobek napájen z elektrické sítě, USB, IEEE 1394, technologií Power-over-Ethernet, z telefonní sítě nebo jakýmkoli jiným prostředkem či kombinací prostředků, je nutné pro účely stanovení způsobilosti použít jeho čistou spotřebu střídavé elektrické energie (se zohledněním ztrát při konverzi střídavého napětí na stejnosměrné).

3. Výrobky napájené standardním nízkonapěťovým stejnosměrným zdrojem napájení (např. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 nebo Power Over Ethernet) využijí vhodný zdroj stejnosměrného napětí, napájený střídavým proudem. Spotřeba tohoto zdroje napájeného střídavým proudem se změří a zaznamená jako spotřeba energie zkoušené jednotky.

4. Pro displej napájený z portu USB se použije napájený rozbočovač sloužící pouze pro zkoušenou zobrazovací jednotku. Pro displej napájený prostřednictvím Power Over Ethernet nebo USB PlusPower je přijatelné změřit zařízení pro distribuci energie s připojenou zobrazovací jednotkou a bez ní a zaznamenat rozdíl mezi oběma měřeními jako spotřebu displeje. Osoba provádějící zkoušky by měla ověřit, že tento rozdíl přiměřeně odráží stejnosměrnou spotřebu jednotky zvýšenou o odchylku na neefektivnost napájení a rozvodu energie.

5. Kterýkoli výrobek schopný napájení jak střídavými, tak standardními nízkonapěťovými stejnosměrnými zdroji se zkouší při provozu na střídavé napájení.

B. Požadavky na vstupní střídavé napájení

Napájecí napětí: Severní Amerika/Tchaj-wan: 115 (± 1 %) Vstř., 60 Hz (± 1 %) Evropa/Austrálie/Nový Zéland: 230 (± 1 %) Vstř., 50 Hz (± 1 %) Japonsko: 100 (± 1 %) Vstř., 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) Poznámka: U výrobků se jmenovitým maximálním příkonem > 1,5 kW se může napětí pohybovat v rozpětí ± 4 % Celkové harmonické zkreslení (napětí): < 2 % celkového harmonického zkreslení (< 5 % pro výrobky se jmenovitým maximálním příkonem > 1,5 kW) Okolní teplota: 23 °C ± 5 °C Relativní vlhkost: 10 – 80 % (Viz norma IEC 62301 vydání 1.0: Domácí elektrické spotřebiče – Měření příkonu pohotovostního režimu, oddíly 4.2, 4.3.)

C. Schválený měřicí přístroj

Schválené měřicí přístroje se musí vyznačovat těmito vlastnostmi (4):

— dostupný činitel výkyvu proudu 3 nebo vyšší při dané hodnotě jmenovitého rozsahu a

— dolní mez proudového rozsahu 10 mA nebo nižší.

Přístroj pro měření příkonu musí mít rozlišení:

— 0,01 W nebo lepší pro měření příkonů 10 W nebo nižších;

— 0,1 W nebo lepší pro měření příkonů od 10 do 100 W a

— 1 W nebo lepší pro měření příkonů vyšších než 100 W.

Kromě výše uvedených vlastností se doporučují tyto:

— frekvenční odezva alespoň 3 kHz a

— kalibrace pomocí etalonu pocházejícího z Národního ústavu pro normalizaci a technologie USA (NIST).

Je rovněž žádoucí, aby měřicí přístroje byly schopné přesně určit průměrný příkon za jakýkoliv časový interval zvolený uživatelem (nejpřesnější zařízení provádí vnitřní výpočet, který dělí naakumulovanou energii uplynulým časem). Alternativně by měl být měřicí přístroj schopen integrovat energii za jakýkoliv časový interval zvolený uživatelem s rozlišením energie 0,1 mWh nebo nižším a integrovat čas zobrazený s rozlišením 1 vteřiny nebo menším.

D. Přesnost

Měření příkonu rovného nebo vyššího než 0,5 W se musí provádět s nejistotou 2 % nebo nižší při 95 % úrovni spolehlivosti. Měření příkonu rovného nebo nižšího než 0,5 W se musí provádět s nejistotou 0,01 W nebo nižší při 95 % úrovni spolehlivosti (5).

Všechna měření se zaznamenávají ve wattech a zaokrouhlují na nejbližší desetinu wattu.

E. Podmínky temné komory

Veškerá měření svítivosti se provádí za podmínek temné komory. Naměřená hodnota osvětlení (E) obrazovky zobrazovací jednotky v režimu „vypnuto“ musí být rovna 1,0 luxu nebo menší. Měření se musí provádět kolmo nad středem obrazovky zobrazovací jednotky, fotometrickým přístrojem (LMD), se zobrazovací jednotkou v režimu „vypnuto“ (viz norma VESA FPDM 2.0, oddíl 301-2F).

F. Protokoly o fotometrii

Pokud se musí provést fotometrická měření, např. osvětlení a svítivosti, použije se fotometrický přístroj s displejem umístěný v podmínkách temné komory. Fotometrický přístroj se použije k měření kolmo na střed obrazovky zobrazovací jednotky (viz norma VESA FPDM 2.0, dodatek A115). Oblast povrchu obrazovky, která se má měřit, má pokrývat nejméně 500 pixelů, pokud to nepřesáhne ekvivalent obdélníku se stranami délky rovné 10 % viditelné výšky a šířky obrazovky (v takovém případě se použije uvedený obdélník). V žádném případě však nesmí být osvětlená plocha menší než plocha, kterou fotometrický přístroj měří (viz norma VESA FPDM 2.0, oddíl 301-2H).

Nastavení

A. Periferní zařízení

Do rozbočovačů nebo portů USB nesmí být připojena žádná externí zařízení. Všechny zabudované reproduktory, TV tunery atd. mohou být nastaveny na minimální spotřebu způsobem, který má k dispozici též uživatel, aby se na minimum snížila spotřeba energie, která není spojena se samotným displejem.

B. Změny

Úpravy zařízení jako vyřazení obvodu nebo jiné činnosti, které nejsou dostupné typickému uživateli, nejsou povoleny.

C. Analogové či digitální rozhraní

Od partnerů se požaduje, aby své displeje zkoušeli za použití analogového rozhraní, s výjimkou případů, kdy toto rozhraní není k dispozici (tj. displeje s digitálním rozhraním, které jsou pro účely této zkušební metody definovány jako displeje, jež mají pouze digitální rozhraní). Ohledně zobrazovacích jednotek s digitálním rozhraním viz poznámka pod čarou 1 v dodatku 1 s informacemi o příslušných napětích; poté použijte v závislosti na viditelném diagonálním rozměru obrazovky zkoušené jednotky zkušební metodu popsanou v dodatku 1 a/nebo 2 za pomoci digitálního generátoru signálu.

D. Modely schopné provozu při více kombinacích napětí a kmitočtu

Partneři přezkouší, blíže určí a zdokumentují podmínky příslušné pro každý trh, na kterém budou jejich výrobky prodávány jako vyhovující ENERGY STAR.

PŘÍKLAD: Aby výrobek získal štítek ENERGY STAR ve Spojených státech i v Evropě, musí vyhovovat jak při 115 V/60Hz, tak při 230 V/50Hz. Pokud výrobek vyhovuje ENERGY STAR pouze v jedné kombinaci napětí a frekvence (např. 115 voltů/60 Hz), smějí být v takovém případě být způsobilé ENERGY STAR a takto propagovány pouze v těch regionech, v nichž se podporuje zkoušená kombinace napětí a frekvence (např. Severní Amerika a Tchaj-wan).

E. Externí napájecí zdroj

Pro displeje dodávané s externím zdrojem napájení se při všech zkouškách musí použít tento dodávaný zdroj. Nesmí být nahrazen alternativním zdrojem napájení.

F. Nastavení barev

Všechny ovládací prvky pro barvu (odstín, sytost, míra kontrastu atd.) se nastaví na implicitní výrobní nastavení.

G. Rozlišení a obnovovací frekvence

Rozlišení a obnovovací frekvence se liší podle technologie, a to takto:

1) Pro monitory LCD a ostatní technologie s pevnými obrazovými body musí být formát obrazových bodů nastaven na přirozenou úroveň. Obnovovací frekvence LCD se nastaví na 60 Hz, pokud partner výslovně nedoporučí jinou obnovovací frekvenci; v takovém případě bude použita obnovovací frekvence doporučená partnerem.

2) Formát obrazových bodů CRT se nastaví na preferenční formát s nejvyšším rozlišením, které se předpokládá při obnovovací frekvenci 75 Hz. Pro zkoušku musí být použito diskrétní časování monitoru VESA (DMT) nebo formát časování obrazových bodů podle novější odvětvové normy. Zobrazovací jednotka CRT musí být ve zkoušeném formátu schopna splňovat všechny partnerem stanovené specifikace kvality.

H. Zahřívání

Před provedením jakýchkoli zkušebních měření musí být zkoušená jednotka zahřívána po dobu nejméně 20 minut (zkouška zahřívání viz norma VESA FPDM 2.0, oddíl 301-2D nebo 305-3).

I. Stabilita

Všechna měření spotřeby energie se zaznamenávají poté, co jsou odečty měřicích přístrojů stabilní v rozmezí 1 % po dobu tří minut (viz norma IEC 4.3.1).

Zkušební metoda

Partner souhlasí, že při provádění těchto zkoušek použije v závislosti na viditelném diagonálním rozměru obrazovky zkoušené jednotky příslušné zkušební postupy uvedené v dodatku 1 a/nebo 2, a to takto:

Pro zobrazovací jednotky s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky menším než (<) 30 palců použijte dodatek 1.

Pro zobrazovací jednotky s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky od 30 do 60 palců použijte dodatek 2.

Dokumentace

A. Předložení údajů o způsobilosti výrobku EPA nebo Evropské komisi (podle příslušnosti)

Po partnerech se požaduje, aby vydávali vlastní osvědčení pro takové modely výrobků, které jsou v souladu se zásadami programu ENERGY STAR, a podávali informace EPA, a to prostřednictvím nástroje „Předložení žádosti o uznání způsobilosti výrobku on-line“, nebo Evropské komisi (podle příslušnosti). Údaje o výrobcích způsobilých pro ENERGY STAR, včetně informací o nových modelech, musí být poskytovány v ročních intervalech nebo častěji, pokud to partner požaduje.

B. Určování způsobilosti řady výrobků

Řady modelů zobrazovacích jednotek, které jsou stavěny na stejné rámy a jsou identické ve všech ohledech, s výjimkou skříně a barvy, lze uznat za způsobilé na základě předložení zkušebních údajů za jediný reprezentativní model. Obdobně modely, které jsou beze změn a liší se od modelů prodávaných v předchozím roce pouze konečnou úpravou, mohou vyhovovat i nadále bez předložení nových zkušebních údajů.

C. Počet kusů požadovaných pro zkoušky

Převzetím z evropské normy 50301 (viz BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Postupy měření spotřeby audio, video a podobných zařízení, příloha A) zavedly EPA a Evropská komise zkušební postup, pro který počet jednotek potřebných pro zkoušky závisí na výsledcích zkoušek první jednotky:

1) Pokud je spotřeba energie zkoušené jednotky v ustáleném stavu vyšší než 85 % limitu způsobilosti pro ENERGY STAR v kterémkoli ze tří provozních režimů, zkouší se dvě další jednotky stejného modelu.

2) Údaje o spotřebě energie pro každou ze tří zkoušených jednotek se hlásí EPA prostřednictvím nástroje „Předložení žádosti o uznání způsobilosti výrobku on-line“ nebo Evropské komisi, podle příslušnosti, společně s průměrnými údaji o spotřebě energie v provozním režimu, klidovém režimu a režimu „vypnuto“ ze všech tří zkoušek.

3) Zkoušení dalších jednotek není požadováno, pokud je spotřeba energie první zkušební jednotky v ustáleném stavu menší nebo rovna 85 % limitu způsobilosti pro ENERGY STAR ve všech třech provozních režimech.

4) Aby model byl vyhovující ENERGY STAR, nesmí žádná z hodnot zjištěných při zkoušce pro kteroukoli zkoušenou jednotku překročit specifikaci ENERGY STAR.

5) Tento přístup blíže ilustruje následující příklad: PŘÍKLAD: Pro zjednodušení předpokládejme, že ve specifikacích je uvedeno 100 wattů nebo méně a specifikace se týkají pouze provozního režimu. Práh 15 % by představovalo 85 wattů … — Pokud je u první jednotky naměřeno 80 wattů, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (80 wattů nepřesahuje 85 % limitu způsobilosti pro ENERGY STAR). — Pokud je u první jednotky naměřeno 85 wattů, není třeba provádět další zkoušení a model je způsobilý (85 wattů je přesně 85 % limitu způsobilosti pro ENERGY STAR). — Pokud je u první jednotky naměřeno 85,1 wattu, pak musí být pro určení způsobilosti provedena zkouška u dvou dalších jednotek (85,1 wattu přesahuje 85 % limitu způsobilosti pro ENERGY STAR). — Pokud je u tří testovaných jednotek naměřeno 90, 98 a 105 wattů, model není způsobilý pro ENERGY STAR – a to i přesto, že je průměrná hodnota měření 98 wattů – protože jedna z hodnot (105) přesahuje specifikace ENERGY STAR.

5. Uživatelské rozhraní

Partnerům se důrazně doporučuje, aby konstruovali výrobky v souladu s normou pro uživatelské rozhraní IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Tato norma byla vypracována v rámci projektu Ovládací prvky pro řízení spotřeby, aby byly ovládací prvky výkonu shodné u všech elektronických zařízení a nabízely intuitivní ovládání. Podrobnosti naleznete na internetové stránce: http://eetd.LBL.gov/Controls.

6. Datum účinnosti

Datum, ke kterému se mohou výrobci začít ucházet o osvědčení Energy Star pro výrobky, na základě verze 5.0 technických podmínek, bude určeno jako datum účinnosti dohody. Všem dříve uzavřeným dohodám týkajícím se displejů vyhovujících ENERGY STAR končí platnost dnem 29. října 2009 pro displeje s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky menším než 30 palců nebo 29. ledna 2010 pro displeje s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky od 30 do 60 palců včetně.

A. Způsobilost výrobků podle stupně 1 verze 5.0 technických podmínek

Datum, ke kterému vstoupí v platnost úroveň 1 verze 5.0 specifikace, závisí na velikosti displeje a je uvedeno v tabulce níže. Všechny výrobky, včetně modelů původně způsobilých podle verze 4.1, s datem výroby k tomuto datu nebo pozdějším, musí splňovat nové požadavky verze 5.0, aby byly způsobilé pro ENERGY STAR (včetně dodatečně dodaných modelů původně způsobilých podle verze 4.1). Datum výroby je pro každou jednotku specifické a je to datum (např. měsíc a rok), ke kterému se jednotka považuje za zcela zkompletovanou.

Kategorie displeje Datum vstupu v platnost úrovně 1 Diagonální rozměr obrazovky < 30 palců 30. října 2009 Diagonální rozměr obrazovky 30 až 60 palců 30. ledna 2010

B. Způsobilost výrobků podle stupně 2 verze 5.0 technických podmínek

Druhá etapa této specifikace, úroveň 2, nabude účinnosti dnem 30. října 2011 a bude se vztahovat na výrobky s datem výroby 30. října 2011 nebo pozdějším. Například jednotka s datem výroby 30. října 2011 musí splňovat úroveň 2 specifikace, aby získala způsobilost pro ENERGY STAR.

C. Vyloučení ochrany předchozího stavu

Agentura pro ochranu životního prostředí (EPA) ani Evropská komise nepovolí podle této verze 5.0 technických podmínek pro Energy Star ochranu předchozího stavu. Osvědčení Energy Star podle verze 4.1 se neuděluje automaticky na dobu životnosti modelu výrobku. Všechny výrobky prodávané, uváděné na trh nebo označované partnerem, který tyto výrobky vyrábí, s osvědčením ENERGY STAR musí proto splňovat technické podmínky platné v době výroby výrobku.

7. Budoucí revize specifikací

EPA a Evropská komise se vyhrazují právo změnit specifikace, pokud budou mít změny technologií a/nebo na trhu vliv na jejich užitečnost pro spotřebitele, průmysl nebo životní prostředí. V souladu se součastnou politikou se k revizím specifikací dospěje prostřednictvím diskuse zúčastněných stran.

EPA a Evropská komise budou pravidelně hodnotit situaci na trhu ve vztahu k energetické účinnosti a novým technologiím. Zúčastněné strany budou mít jako vždy možnost sdílet údaje, předložit návrhy a vyjádřit případné obavy. EPA a Evropská komise budou usilovat o zajištění toho, aby byly ve specifikacích uznány energeticky nejúčinnější modely na trhu, a o ocenění výrobců, kteří vynakládají úsilí s cílem zvýšit energetickou účinnost.

Dodatek 1 Zkušební postupy pro displeje s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky menším než (<) 30 palců Kdy používat tento dokument Tento dokument popisuje zkušební postupy pro displeje s viditelnou plochou obrazovky měřící diagonálně méně než (<) 30 palců pro požadavky programu ENERGY STAR na displeje verze 5.0. Postupy se použijí k určení spotřeby energie zkoušené jednotky (UUT) v provozním režimu, klidovém režimu a režimu „vypnuto“. Povšimněte si, že tento dodatek zahrnuje samostatné postupy pro následující typy výrobků: — displeje CRT, — displeje s pevnými obrazovými body bez standardně zapnutého automatického ovládání jasu (ABC) a — displeje s pevnými obrazovými body se standardně zapnutým automatickým ovládáním jasu. 1. Zkušební metoda pro displeje CRT A. Podmínky zkoušky, přístrojové vybavení a nastavení Dříve, než budou zahájeny zkoušky zkoušené jednotky, zajistěte, aby byly připraveny řádné podmínky zkoušky, přístrojové vybaven