Úřední věstník L 141 , 28/05/2001 S. 0001 - 0128



Nařízení Komise (ES) č. 993/2001 ze dne 4. května 2001, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Text s významem pro EHP) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1], naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 [2], a zejména na článek 247 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Do nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 [3], naposledy pozměněného nařízením Komise (ES) č. 2787/2000 [4], je třeba zapracovat ustanovení, jejichž cílem je rozvoj, doplnění, případně aktualizace současného právního rámce počítačově zpracovaného tranzitního systému, aby byla zajištěna jednotnost a spolehlivost činnosti počítačově zpracovaného tranzitního režimu. (2) Výměna informací mezi celními orgány na celních úřadech odeslání a celních úřadech tranzitu pomocí informačních technologií a datových sítí umožní účinnější kontrolu tranzitních operací a současně dopravcům usnadní formality spojené s předkládáním potvrzení o přestupu hranice každému celním úřadu tranzitu. (3) Za účelem kontroly používání souborné jistoty a zproštění povinnosti poskytnout jistotu je třeba stanovit předběžnou výši cla a ostatních poplatků pro každou tranzitní operaci v případech, kdy nejsou k dispozici údaje potřebné pro výpočet. Celní orgány by měly být oprávněny odhadnout jinou částku na základě jiných jim známých informací. (4) U jistot, které jsou kontrolovány počítačově zpracovaným tranzitním systémem, musí být poskytnuta možnost nepředkládat celnímu úřadu odeslání dokumenty vztahující se k jistotě. (5) Při počítačové kontrole jednotlivých jistot s použitím záručního dokladu je vhodné stanovit, že ručitel je povinen poskytnout celnímu úřadu záruky informace o vydaných záručních dokladech. (6) Za účelem maximalizace výhod počítačově zpracovaného tranzitního systému pro celní orgány a hospodářské subjekty je třeba rozšířit též povinnost výměny informací s celním úřadem určení prostřednictvím výpočetní techniky též na schváleného příjemce. (7) Počítačový systém umožní významně zkrátit současné lhůty šetření. (8) Přístup k elektronickým údajům týkajícím se tranzitu se zjednoduší vytištěním referenčního čísla tranzitní operace (MRN) na tranzitní doprovodný doklad ve formě standardního čárového kódu, čímž se postup zrychlí a zefektivní. (9) Je třeba zjednodušit a zracionalizovat hlavu III části II nařízení (EHS) č. 2454/93, která se týká uskladňování v celním skladu, aktivního zušlechťovacího styku, přepracování pod celním dohledem, režimu dočasného použití a pasivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je třeba nahradit kapitolu I hlavy V týkající se svobodných celních pásem a svobodných celních skladů. (10) Nařízení (EHS) č. 2913/92 (dále jen "kodex"), ve znění nařízení (ES) č. 2700/2000, obsahuje základ pro zpružnění podmínek přístupu k některým režimům nahrazením konkrétního seznamu prověřování hospodářských podmínek v případě přepracování pod celním dohledem, zaměřením se na předběžné prověření hospodářských podmínek před vydáním povolení k použití aktivního zušlechťovacího styku u citlivého zboží a u pasivního zušlechťovacího styku širším využitím metody výpočtu poplatků na základě nákladů na zpracování. (11) Vzájemné působení mezi režimem aktivního zušlechťovacího styku a režimem vývozních náhrad v oblasti zemědělských produktů a zboží vyžaduje po snížení vývozních podpor, které bylo dohodnuto v rámci Světové obchodní organizace, prováděcí pravidla. (12) Soubor prováděcích pravidel k celním režimům s hospodářským účinkem musí být racionalizován vzhledem k tomu, že se v každém z pěti celních režimů s hospodářským účinkem uplatňuje celá řada shodných ustanovení. Aby se zamezilo opakování pravidel, shromáždí se ustanovení společná pro dva nebo více režimů do jedné kapitoly. Tato část se týká zejména povolení — včetně těch, která se týkají několika správ — a jejich získávání zjednodušeným postupem, evidence zboží, výtěžnosti, vyrovnávacího úroku, způsobů vyřízení režimu, přesunů a správní spolupráce, jakož i harmonizované struktury tiskopisu žádosti a povolení. S cílem vnést do prováděcích pravidel více pružnosti je třeba stanovit, že za určitých podmínek by mělo být možné poskytnout povolení se zpětnou působností na jeden rok. (13) Kodex, ve znění nařízení (ES) č. 2700/2000, umožňuje rovněž členským státům vymezit svobodná celní pásma, ve kterých jsou uskutečňovány kontroly a formality a ve kterých se použijí předpisy týkající se celního dluhu podle ustanovení pro režim uskladňování v celním skladu. V důsledku toho by se svobodná celní pásma měla rozlišovat podle typu kontroly, které podléhají. (14) Transparentnost veškerých prováděcích pravidel by se měla zlepšit přísnější strukturalizací a zestručněním ustanovení a mělo by se, pokud možno, zabránit překrývání celních a zemědělských předpisů. (15) Počet příloh by měl být výrazně snížen. Některé by se měly začlenit přímo do textu (přílohy 69a, 74 a 95); další by se měly sjednotit do jedné (67 a 68; 70, 75a, 81, 82, 84, 98 a 106; 71, 72 a 83; 85, 86, 88, 89 a 107); jiná skupina by se měla zrušit, protože obsah těchto příloh má charakter spíše vysvětlující, ilustrační nebo slouží jako příklad. Měly by se vytvořit dvě nové přílohy (70 a 73). (16) Mezinárodní obchod s použitými a balenými oděvy se velmi rozvíjí. Za účelem zjednodušení tohoto obchodu je vhodné vymezit pravidlo původu vztahující se na obnošené oděvy a jiné použité textilní výrobky, sebrané a zabalené. Podle pravidla, které přijal Výbor pro pravidla původu Světové obchodní organizace v rámci mezinárodní harmonizace nepreferenčních pravidel původu (dohoda Světové obchodní organizace o pravidlech původu) se původ oděvů a jiného použitého zboží určuje na základě posledního podstatného zpracování. (17) Nařízení (EHS) č. 2454/93 by proto mělo být změněno. (18) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EHS) č. 2454/93 se mění takto: 1. Ustanovení čl. 220 odst. 1 se mění takto: a) v písmenu b) se slova "čl. 556 odst. 1 druhý pododstavec" nahrazují slovy "čl. 508 odst. 1"; b) v písmenech c) a d) se za slova "písemné povolení pro daný režim" vkládají slova "nebo kopie žádosti o povolení, pokud se použije čl. 508 odst. 1"; c) v písmenu e) se slova "čl. 751 odst. 1 druhý pododstavec" nahrazují slovy "čl. 508 odst. 1". 2. Ustanovení čl. 229 odst. 1 se mění takto: a) v první větě se slova "v článku 696" nahrazují slovy "v čl. 497 odst. 3 druhém pododstavci"; b) v písmenu a) se první dvě odrážky nahrazují tímto: - "— pro zvířata v rámci stěhování stád nebo přesunů na pastvu nebo zvířata určená k provedení práce nebo přepravy a jiné zboží, které splňuje podmínky čl. 567 druhého pododstavce, písm. a), - — pro obaly uvedené v čl. 571 písm. a), nesou-li trvalé a nesmazatelné značky osoby usazené mimo celní území Společenství"; c) v písm. a) čtvrté odrážce se slova "čl. 671 odst. 2 písm. c)" nahrazují slovy "článku 569". 3. V článku 232 se odstavec 1 nahrazuje tímto: "1. Nebyly-li předmětem písemného nebo ústního celního prohlášení, má se za to, že celní prohlášení s návrhem na propuštění do režimu dočasného použití bylo s výhradou článku 579 podáno projevem vůle ve smyslu článku 233: a) pro předměty osobní potřeby a zboží ke sportovním účelům dovážené cestujícími v souladu s článkem 563; b) pro dopravní prostředky uvedené v článcích 556 až 561; c) pro předměty k uspokojování potřeb námořníků používané na palubě plavidla určeného pro mezinárodní námořní dopravu v souladu s čl. 564 písm. a)." 4. V článku 251 se vkládá bod 1c), který zní: "1c) Je-li uděleno povolení se zpětnou působností v souladu s: - článkem 294 při propuštění zboží do režimu volného oběhu se zvýhodněným sazebním zacházením nebo se sníženou nebo nulovou celní sazbou z důvodu zvláštního použití zboží, nebo - článkem 508 pro celní režim s hospodářským účinkem." 5. V čl. 268 odst. 3 a v čl. 269 odst. 3 se slova "v článcích 529 až 534" nahrazují slovy "v článku 524". 6. V čl. 270 odst. 1 třetím pododstavci se slova "podle článků 497 až 502" nahrazují slovy "podle článků 497, 498 a 499". 7. V čl. 272 odst. 2 se slova "v článcích 529 až 534" nahrazují slovy "v článku 524". 8. V čl. 275 odst. 1 se slova "čl. 556 odst. 1 druhý pododstavec" nahrazují slovy "čl. 508 odst. 1". 9. V části I hlavě IX kapitole 3 se za článek 277 vkládá nový pododdíl, který zní: "Pododdíl 4 Společná ustanovení Článek 277a Pokud byla stejné osobě udělena dvě nebo více povolení týkající se celních režimů s hospodářským účinkem a pokud je jeden z těchto režimů vyřízen propuštěním zboží do druhého režimu za použití místního celního řízení, nemusí být doplňkové celní prohlášení vyžadováno." 10. V čl. 278 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto: "d) pro zemědělské produkty Společenství uvedené v článku 524, které byly propuštěny do režimu uskladňování v celním skladu, nelze použít žádný zjednodušený postup." 11. V čl. 313 odst. 2 se písmena b) a c) nahrazují tímto: "b) zboží, které je dočasně uskladňováno nebo se nachází ve svobodném celním pásmu podléhajícím kontrole typu I ve smyslu článku 799 nebo ve svobodném skladě; c) zboží propuštěné do podmíněného systému nebo do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu II ve smyslu článku 799." 12. V čl. 313a se odstavec 1 nahrazuje tímto: "1. Pravidelnou linkou se rozumí námořní linka, po níž plavidla pravidelně přepravují zboží pouze mezi přístavy na celním území Společenství a nesmějí přitom přijíždět z míst mimo toto území nebo ze svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu I ve smyslu článku 799 v přístavu na tomto území, ani do takového místa jezdit nebo v něm provádět mezipřistání." 13. Článek 313b se mění takto: a) v odst. 3 písm. d) se první odrážka nahrazuje tímto: "— že na žádných linkách, pro které je povolení žádáno, nebudou provádět přistání v žádném přístavu třetí země ani v žádném svobodném celním pásmu podléhajícím kontrole typu I ve smyslu článku 799 v přístavu na celním území Společenství, ani překládku na volném moři, a"; b) odstavec 7 se nahrazuje tímto: "7. Je-li plavidlo druhu uvedeného v čl. 313a odst. 1 nuceno v důsledku nepředvídatelných okolností přeložit náklad na volném moři nebo dočasně pobývat v přístavu některé třetí země nebo ve svobodném celním pásmu podléhajícímu kontrole typu I ve smyslu článku 799 v přístavu na celním území Společenství, uvědomí o tom námořní společnost neprodleně celní orgány následujících přístavů na pravidelné lince plavidla." 14. V čl. 322 odst. 2 se zrušují slova "ve smyslu článku 670". 15. V čl. 346 odst. 1 se doplňuje třetí pododstavec, který zní: "Pokud jsou však údaje o jistotě vyměněny mezi celním úřadem záruky a celním úřadem odeslání pomocí informačních technologií a datových sítí, ponechá si prvopis záruční listiny celní úřad odeslání." 16. V článku 347 se vkládá nový odstavec 3a, který zní: "3a. Pokud si celní úřad záruky vymění údaje o jistotě s celním úřadem odeslání pomocí informačních technologií a datových sítí, poskytne ručitel tomuto celnímu úřadu za podmínek stanovených celním orgánem veškeré podrobnosti o záručních dokladech jednotlivé jistoty, které vystavil." 17. V článku 359 se odstavec 2 nahrazuje tímto: "2. Dopravce předloží potvrzení o přestupu hranice vyhotovené na tiskopise, který odpovídá vzoru uvedenému v příloze 46, každému celnímu úřadu tranzitu, a ten si je ponechá. Pokud jsou však údaje o tranzitu zboží vyměněny mezi celním úřadem odeslání a celním úřadem tranzitu pomocí informačních technologií a datových sítí, potvrzení o přestupu hranice se nepředkládá." 18. V článku 365 se vkládá odst. 1a, který zní: "1a. Použijí-li se ustanovení oddílu 2 pododdílu 7 a neobdrží-li celní orgány členského státu odeslání "zprávu o příchodu zboží" ve lhůtě pro předložení zboží celnímu úřadu určení, uvědomí tyto orgány hlavního povinného a vyzvou jej, aby prokázal ukončení režimu." 19. V čl. 366 odst. 1 se vkládá třetí pododstavec, který zní: "Použijí-li se ustanovení oddílu 2 pododdílu 7, zahájí celní orgány neprodleně rovněž šetření v případě, že neobdržely "zprávu o příchodu zboží" ve lhůtě pro předložení zboží celnímu úřadu určení nebo "zprávu o výsledcích kontroly" ve lhůtě do šesti dnů po obdržení "zprávy o příchodu zboží"." 20. Vkládá se článek 368a, který zní: "Článek 368a Pokud jsou celní úřad záruky a celní úřad odeslání v různých členských státech, musí mít zpráva používaná pro výměnu údajů o jistotě takovou strukturu a musí obsahovat takové údaje, které celní orgány vymezí vzájemnou dohodou." 21. Článek 369 se nahrazuje tímto: "Článek 369 Po propuštění zboží předá celní úřad odeslání podrobnosti o tranzitní operaci Společenství celnímu úřadu určení uvedenému v celním prohlášení prostřednictvím "zprávy o očekávaném příchodu zboží" a všem celním úřadům tranzitu uvedeným v celním prohlášení prostřednictvím "zprávy o očekávaném příchodu tranzitu". Tyto zprávy vycházejí z údajů uvedených v tranzitním prohlášení, případně opravených, a musí být správně vyplněny. Zprávy mají tu strukturu a obsahují ty údaje, které celní orgány vymezí vzájemnou dohodou." 22. Vkládá se článek 369a, který zní: "Článek 369a Celní úřad tranzitu zaznamená průjezd, o kterém byl vyrozuměn prostřednictvím "zprávy o očekávaném tranzitu" celním úřadem odeslání. Případná prohlídka zboží se provádí na podkladě této zprávy. Celní úřad odeslání je vyrozuměn o překročení hranice prostřednictvím zprávy "potvrzení o přestupu hranice". Zpráva má tu strukturu a obsahuje ty údaje, které celní orgány vymezí vzájemnou dohodnou." 23. V čl. 379 odst. 1 se vkládá druhý pododstavec, který zní: "Pro účely prvního pododstavce se provádí výpočet výše možného celního dluhu pro každou tranzitní operaci. Nejsou-li potřebné údaje dostupné, stanoví se částka ve výši 7000 eur, pokud jiné informace, které jsou celní orgánům známy, nepoukazují na částku jinou." 24. V čl. 383 odst. 2 se vkládá druhý pododstavec, který zní: "Pokud jsou však údaje o jistotě vyměněny mezi celním úřadem odeslání a celním úřadem tranzitu pomocí informačních technologií a datových sítí, osvědčení se nepředkládá." 25. V čl. 408 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: "b) předat celnímu úřadu určení neprodleně výtisky č. 4 a 5 tranzitního prohlášení, které provázely zboží, a zároveň mu, kromě případu, kdy jsou tyto informace zasílány pomocí systému počítačového zpracování dat, sdělit datum příchodu a stav případně připevněných závěr." 26. Vkládá se článek 408a, který zní: "Článek 408a 1. Použije-li celní úřad určení ustanovení oddílu 2 pododdílu 7, může být status schváleného příjemce udělen osobám, které splňují podmínky stanovené v článku 373 a používají ke komunikaci s celními orgány systém počítačového zpracování dat. 2. Schválený příjemce informuje celní úřad určení o dodání zboží před jeho vyložením. 3. V povolení se zejména stanoví, jakým způsobem a v jaké lhůtě obdrží schválený příjemce od celního úřadu určení údaje uvedené ve "zprávě o očekávaném příchodu zboží", aby mohl být přiměřeně použit článek 371." 27. V čl. 427 odst. 2 se zrušují slova "ve smyslu čl. 670 písm. g)". 28. Část II hlava III (články 496 až 787) se nahrazuje tímto: "HLAVA III CELNÍ REŽIMY S HOSPODÁŘSKÝM ÚČINKEM KAPITOLA I Základní ustanovení společná pro více režimů Oddíl 1 Definice Článek 496 "režimem" celní režim s hospodářským účinkem; "povolením" povolení celních orgánů použít režim; "jednotným povolením" povolení zahrnující různé celní orgány a týkající se propuštění do režimu a/nebo vyřízení režimu, uskladňování, následného zušlechtění, přepracování nebo použití; "držitelem" držitel povolení; "celním úřadem vykonávajícím dohled" celní úřad uvedený v povolení jako úřad zmocněný kontrolovat režim; "celním úřadem propouštějícím zboží do režimu" celní úřad nebo celní úřady uvedené v povolení jako úřady zmocněné přijímat celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu; "celním úřadem vyřizujícím režim" celní úřad nebo celní úřady uvedené v povolení jako úřady zmocněné přijímat po propuštění zboží do režimu celní prohlášení, kterým se zboží přiděluje jiné celně schváleného určení, nebo v případě pasivního zušlechťovacího styku přijímat celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu; "trojúhelníkovým obchodem" obchod, při němž není celní úřad vyřizující režim totožný s celním úřadem propouštějícím zboží do režimu; "ύčetnictvím" obchodní, daňové nebo jiné účetní údaje vedené držitelem nebo na jeho účet; "záznamy" údaje obsahující všechny nezbytné informace a technické podrobnosti na jakémkoli nosiči, které celním orgánům umožňují dohlížet na režim a kontrolovat jej, a zejména toky a změny statusu zboží; v režimu uskladňování v celním skladu se záznamy nazývají evidence zboží; "hlavními zušlechtěnými výrobky" zušlechtěné výrobky, na jejichž výrobu, byl režim povolen; "vedlejšími zušlechtěnými výrobky" zušlechtěné výrobky, jiné než hlavní zušlechtěné výrobky uvedené v povolení, které vznikají jako nutné vedlejší produkty zušlechťovací operace; "lhůtou pro vyřízení režimu" lhůta, ve které musí být zboží nebo výrobkům přiděleno celně schválené určení, případně včetně podání žádosti o navrácení dovozního cla po aktivním zušlechtění (systém navracení) nebo získání nároku na úplné nebo částečné osvobození od dovozního cla při propuštění do volného oběhu po pasivním zušlechtění. Oddíl 2 Žádost o povolení Článek 497 1. Žádost o povolení se předkládá písemně podle vzoru uvedeného v příloze 67. 2. Celní orgány mohou povolit, aby se žádost o obnovení nebo změnu povolení podávala ve zjednodušené písemné formě. 3. V následujících případech může být žádost podána prostřednictvím písemného celního prohlášení nebo prostřednictvím systému počítačového zpracování dat v rámci běžného postupu: a) pro aktivní zušlechťovací styk v případě, kdy jsou v souladu s článkem 539 hospodářské podmínky považovány za splněné, s výjimkou žádostí týkajících se rovnocenného zboží; b) pro přepracování pod celním dohledem v případě, kdy jsou v souladu s čl. 552 odst. 1 prvním pododstavcem hospodářské podmínky považovány za splněné; c) pro dočasné použití včetně použití karnetu ATA nebo CPD; d) pro pasivní zušlechťovací styk, pokud zušlechťovací operace spočívají v opravách, včetně systému prosté výměny bez předčasného dovozu, v těchto případech: i) pro propuštění zboží do volného oběhu po pasivním zušlechtění s použitím systému prosté výměny s předčasným dovozem; ii) pro propuštění zboží do volného oběhu po pasivním zušlechtění s použitím systému prosté výměny bez předčasného dovozu, pokud povolení nezahrnuje použití tohoto systému a pokud celní orgány povolí jeho změnu; iii) pro propuštění zboží do volného oběhu po pasivním zušlechtění, pokud se zušlechťovací operace týká zboží neobchodní povahy. Žádost o povolení může být podána prostřednictvím ústního celního prohlášení s návrhem na propuštění do režimu dočasného použití podle článku 229, s výhradou předložení dokumentu podle čl. 499 třetího pododstavce. Žádost o povolení může být podána prostřednictvím celního prohlášení s návrhem na propuštění do režimu dočasného použití jakýmkoli jiným projevem vůle podle čl. 232 odst. 1. 4. Žádosti o jednotné povolení, kromě žádostí o dočasné použití, se podávají podle odstavce 1. 5. Celní orgány mohou požadovat, aby žádosti o dočasné použití s úplným osvobozením od dovozního cla podle článku 578 byly podávány podle odstavce 1. Článek 498 Žádost o povolení uvedená v článku 497 se podává: a) při uskladňování v celním skladu celním orgánům, v jejichž územním obvodu se nachází místo, které má být schváleno jako celní sklad, nebo místo, kde žadatel vede své hlavní účetnictví; b) při aktivním zušlechťovacím styku a přepracování pod celním dohledem celním orgánům, v jejichž územním obvodu se nachází místo, kde se má zušlechťovací operace nebo přepracování uskutečnit; c) při dočasném použití celním orgánům, v jejichž územním obvodu se nachází místo, kde má být zboží použito, aniž je dotčen čl. 580 odst. 2 druhý pododstavec; d) při pasivním zušlechťovacím styku celním orgánům, v jejichž územním obvodu se nachází místo, kde se nachází zboží, které má být dočasně vyvezeno. Článek 499 Považují-li celní orgány údaje uvedené v žádosti za nedostatečné, mohou od žadatele požadovat poskytnutí dalších informací. Zejména v případech, kdy je žádost možno podat pomocí celního prohlášení, požadují celní orgány, aniž je dotčen článek 220, aby byl k žádosti připojen deklarantem vyhotovený doklad obsahující alespoň následující údaje, nejsou-li považovány za nadbytečné a nejsou-li uvedeny v písemném celním prohlášení: a) jméno a adresa žadatele, deklaranta a hospodářského subjektu; b) povaha zušlechtění, přepracování nebo použití zboží; c) technický popis zboží a zušlechtěných nebo přepracovaných výrobků a prostředky k jejich ztotožnění; d) kódy hospodářských podmínek podle přílohy 70; e) předpokládaná výtěžnost nebo způsob jejího stanovení; f) předpokládaná lhůta pro vyřízení režimu; g) předpokládaný celní úřad vyřízení režimu; h) místo zušlechtění, přepracování nebo použití; i) navrhované formality pro přesun; j) v případě ústního celního prohlášení hodnota a množství zboží. Pokud je doklad uvedený v druhém pododstavci předložen spolu s ústním celním prohlášením s návrhem na propuštění zboží do režimu dočasného použití, vystaví se ve dvou vyhotoveních, z nichž jedno celní orgán potvrdí a vrátí deklarantovi. Oddíl 3 Jednotné povolení Článek 500 1. Pokud je požadováno jednotné povolení, poskytuje se na základě předchozí dohody příslušných orgánů v souladu s postupem uvedeným v odstavcích 2 a 3. 2. V případě dočasného použití se žádost podává celním orgánům, v jejichž územním obvodu se nachází místo prvního použití, aniž je dotčen čl. 580 odst. 2 druhý pododstavec. V ostatních případech se žádost podává u příslušných celních orgánů v místě, kde je vedeno hlavní účetnictví žadatele, které umožňuje audit, a v němž se uskutečňuje alespoň část operací uskladňování, zušlechtění, přepracování nebo dočasného vývozu, které mají být v povolení zahrnuty. 3. Příslušné celní orgány zašlou podle odstavce 2 zašlou žádost a návrh povolení ostatním zúčastněným celním orgánům, které potvrdí den jejich přijetí do 15 dnů. Ostatní dotčené celní orgány sdělí své případné připomínky do 30 dnů ode dne přijetí návrhu povolení. Pokud jsou v této lhůtě vzneseny námitky a není dosaženo shody, bude žádost v rozsahu vznesených námitek zamítnuta. 4. Celní orgány mohou povolení vydat, pokud jim do 30 dnů nejsou sděleny žádné námitky k návrhu povolení. Kopii vydaného povolení zašlou všem dotčeným celním orgánům. Článek 501 1. Dohodnou-li se dvě nebo více celních správ na kritériích a podmínkách pro udělení jednotného povolení, mohou se rovněž dohodnout, že předchozí dohodu podle čl. 500 odst. 4 a poskytnutí informací podle čl. 500 odst. 2 druhého pododstavce nahradí jednoduchým oznámením. 2. Oznámení je dostačující vždy, když: a) se jednotné povolení obnovuje, provádí se méně významné úpravy, zrušuje se nebo se odvolává; b) se žádost o jednotné povolení týká dočasného použití a nemusí být podávána za použití vzoru uvedeného v příloze 67. 3. Oznámení není nutné, pokud: a) jediným prvkem týkajícím se různých celních orgánů je trojúhelníkový obchod v rámci aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku bez použití souhrnných informačních listů; b) jsou použity karnety ATA nebo CPD; c) povolení dočasného použití se uděluje přijetím ústního prohlášení nebo prohlášení učiněného jiným projevem vůle. Oddíl 4 Hospodářské podmínky Článek 502 1. Kromě případů, kdy jsou hospodářské podmínky považovány za splněné v souladu s kapitolami 3, 4 nebo 6, nemůže být povolení bez prověření hospodářských podmínek celními orgány uděleno. 2. Pokud jde o režim aktivního zušlechťovacího styku (kapitola 3), musí prověření prokázat hospodářskou nemožnost využití zdrojů Společenství, zejména s přihlédnutím k následujícím kritériím, která jsou podrobně stanovena v příloze 70 části B: a) nedostupnost zboží stejné jakosti a stejných technických vlastností vyráběného ve Společenství, jaké má zboží, které má být dovezeno pro předpokládané zušlechťovací operace; b) cenové rozdíly mezi zbožím vyráběným ve Společenství a zbožím, které má být dovezeno; c) smluvní závazky. 3. Pokud jde o režim přepracování pod celním dohledem (kapitola 4), musí prověření prokázat, že využití zdrojů získaných mimo Společenství přispěje k vytvoření nebo udržení přepracovatelských aktivit ve Společenství. 4. Pokud jde o režim pasivního zušlechťovacího styku (kapitola 6), musí prověření prokázat: a) že zušlechtění mimo Společenství nemůže vážně poškodit zájmy zpracovatelů ve Společenství, nebo b) že zušlechtění ve Společenství je z hospodářského hlediska nemožné nebo neuskutečnitelné z technických důvodů nebo kvůli smluvním závazkům. Článek 503 Prověření hospodářských podmínek za účasti Komise se může uskutečnit: a) pokud mají příslušné celní orgány zájem o konzultace před nebo po vydání povolení; b) pokud jiná celní správa vznese proti vydání povolení námitky; c) z podnětu Komise. Článek 504 1. Pokud je zahájeno prověřování podle článku 503, je případ předán Komisi. Obsahuje závěry již učiněných prověření. 2. Komise zašle potvrzení o přijetí oznámení nebo, pokud jedná z vlastního podnětu, uvědomí o tom příslušné celní orgány. Po konzultacích s nimi určí, zda je třeba provést prověření hospodářských podmínek v rámci výboru. 3. Je-li případ předán výboru, informují celní orgány žadatele nebo držitele o zahájení příslušného postupu, a pokud žádost dosud nebyla vyřízena, o pozastavení lhůt uvedených v článku 506. 4. Příslušné celní orgány a všechny ostatní celní orgány, které řeší podobná povolení nebo žádosti o povolení, závěry výboru zohlední. Tyto závěry mohou být zveřejněny řadě C Úředního věstníku Evropských společenství. Oddíl 5 Rozhodnutí o povolení Článek 505 Celní orgány příslušné pro rozhodnutí udělují povolení následovně: a) v případě žádosti podané podle čl. 497 odst. 1 za použití vzoru uvedeného v příloze 67; b) v případě žádosti podané podle čl. 497 odst. 3 přijetím celního prohlášení; c) v případě žádosti o prodloužení nebo změnu jakýmkoli příslušným úkonem. Článek 506 Žadatel je o rozhodnutí udělit povolení nebo o důvodech odmítnutí žádosti vyrozuměn do 30 dnů nebo, v případě režimu uskladňování v celním skladu, do 60 dnů od podání žádosti nebo poté, co celní orgány obdrží požadované scházející nebo doplňkové informace. Tyto lhůty se nevztahují na jednotná povolení s výjimkou případů, kdy je povolení vydáno v souladu s článkem 501. Článek 507 1. Aniž je dotčen článek 508, nabývá povolení účinku k datu svého vydání nebo k pozdějšímu datu uvedenému v povolení. V případě uskladňování v soukromém skladu mohou celní orgány výjimečně sdělit svůj souhlas s použitím režimu před skutečným vydáním povolení. 2. Týká-li se povolení režimu uskladňování v celním skladu, je jeho platnost neomezená. 3. V případě aktivního zušlechťovacího styku, přepracování pod celním dohledem nebo pasivního zušlechťovacího styku nesmí doba platnosti, s výjimkou náležitě opodstatněných důvodů, překročit tři roky od data nabytí účinku povolení. 4. Odchylně od odstavce 3 nesmí doba platnosti pro zboží v aktivním zušlechťovacím styku zahrnuté do přílohy 73 části A překročit šest měsíců. U mléka a mléčných výrobků uvedených v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 [5] nesmí doba platnosti překročit tři měsíce. Článek 508 1. S výjimkou režimu uskladňování v celním skladu mohou celní orgány vydat povolení se zpětnou působností. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, nabývá povolení se zpětnou působností účinku nejdříve k datu podání žádosti. 2. Pokud se žádost týká obnovení povolení pro operace a zboží stejného druhu, může být povolení se zpětnou působností uděleno od data, kdy vypršela platnost původního povolení. 3. Ve výjimečných případech lze zpětnou působnost ještě prodloužit, avšak ne více než o jeden rok před datem podání žádosti za předpokladu, že existuje prokazatelná hospodářská potřeba a že: a) žádost nesouvisí s pokusem o podvod ani se zjevnou nedbalostí; b) doba platnosti, která by byla přiznána podle článku 507, není překročena; c) účetnictví žadatele prokazuje, že podmínky režimu mohou být považovány za splněné a že v případě nutnosti může být zboží v uvedeném období ztotožněno, a že toto účetnictví umožňuje kontrolu režimu; a d) je možné splnit všechny formality nezbytné pro nápravu situace zboží, včetně případného zrušení platnosti celního prohlášení. Oddíl 6 Další ustanovení týkající se fungování režimů Pododdíl 1 Obecná ustanovení Článek 509 1. Obchodněpolitická opatření uvedená v aktech Společenství se vztahují na zboží, které není zbožím Společenství, pouze v případě, že se vztahují na vstup zboží na celní území Společenství. 2. Pokud jsou zušlechtěné výrobky, jiné než výrobky uvedené v příloze 75, získané v režimu aktivního zušlechťovacího styku propuštěny do režimu volného oběhu, vztahují se na ně ta obchodněpolitická opatření, která se vztahují na propuštění dovozového zboží do režimu volného oběhu. 3. Pokud jsou do volného oběhu propuštěny přepracované výrobky získané přepracováním pod celním dohledem, vztahují se na ně obchodněpolitická opatření pouze v případě, že těmto opatřením podléhá dovozové zboží. 4. Pokud akty Společenství stanoví obchodněpolitická opatření pro propuštění zboží do režimu volného oběhu, neuplatní se tato opatření na zušlechtěné výrobky propuštěné do režimu volného oběhu po pasivním zušlechtění: - které si zachovaly původ Společenství ve smyslu článku 23 a 24 kodexu, - které byly opraveny, včetně systému prosté výměny, - které podstoupily další zušlechťovací operace v souladu s článkem 123 kodexu. Článek 510 Aniž je dotčen čl. 161 odst. 5 kodexu, může celní úřad vykonávající dohled povolit, aby bylo celní prohlášení předloženo jinému celnímu úřadu, než který je uveden v povolení. Celní úřad vykonávající dohled stanoví, jakým způsobem mu to má být oznámeno. Pododdíl 2 Přesun zboží Článek 511 Povolení stanoví, zda a za jakých podmínek se může pohyb zboží nebo výrobků umístěných do podmíněného systému uskutečňovat mezi různými místy nebo do prostor jiného držitele bez vyřízení režimu (přesun zboží), pokud jsou, kromě případů dočasného použití, vedeny záznamy. Přesun není možný, pokud je místem odeslání nebo určení zboží sklad typu B. Článek 512 1. Přesun mezi různými místy uvedenými v jednom povolení se může uskutečnit bez jakýchkoli celních formalit. 2. Přesun z celního úřadu propouštějícího zboží do režimu do zařízení držitele nebo hospodářského subjektu nebo do místa použití se může uskutečnit na základě celního prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu. 3. Přesun do celního úřadu vyřizujícího režim s cílem zpětného vývozu se může uskutečnit v rámci režimu. V takovém případě se režim vyřídí až poté, co zboží nebo výrobky určené pro zpětný vývoz skutečně opustí celní území Společenství. Článek 513 Přesun zboží od jednoho držitele k druhému se může uskutečnit pouze, pokud druhý držitel umístí přesouvané zboží nebo výrobky do režimu na základě povolení za použití místního celního řízení. Oznámení celním orgánům a zapsání zboží nebo výrobků do záznamů uvedených v článku 266 se uskuteční v okamžiku příchodu tohoto zboží nebo výrobků do zařízení druhého držitele. Doplňkové celní prohlášení nemusí být vyžadováno. V případě dočasného použití se může přesun od jednoho držitele k druhému též uskutečnit, pokud druhý držitel umístí zboží do režimu prostřednictvím písemného celního prohlášení za použití běžného postupu. Formality, které je třeba splnit, jsou popsány v příloze 68. Po přijetí zboží nebo výrobků je druhý držitel povinen je umístit do režimu. Článek 514 Na přesun představující zvýšené riziko ve smyslu přílohy 44c se poskytne jistota za stejných podmínek, které jsou uplatňovány pro režim tranzitu. Pododdíl 3 Záznamy Článek 515 Celní orgány vyžadují, aby držitel, hospodářský subjekt nebo určený skladovatel vedli záznamy, s výjimkou režimu dočasného použití nebo pokud nepovažují jejich vedení za nutné. Celní orgány mohou povolit, aby existující účetnictví obsahující nezbytné položky, bylo uznáno za záznamy. Celní úřad vykonávající dohled může požadovat soupis veškerého nebo určitého zboží propuštěného do režimu. Článek 516 Záznamy uvedené v článku 515 a, jsou-li požadovány, záznamy uvedené v čl. 581 odst. 2 týkající se dočasného použití musí obsahovat tyto informace: a) údaje uvedené v minimálním seznamu přílohy 37 pro celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu; b) údaje o celních prohlášeních, na základě kterých bylo zboží přiděleno celně schválené určení vyřizující režim; c) datum a odkaz na jiné celní doklady a veškeré další dokumenty týkající se propouštění do režimu nebo vyřízení režimu; d) druh zušlechťovacích nebo přepracovacích operací, typy zacházení nebo dočasného použití; e) výtěžnost nebo případně způsob jejího výpočtu; f) údaje nezbytné ke sledování zboží, zejména ke zjištění, kde se zboží nachází, včetně údajů o jeho případných přesunech; g) obchodní a technické popisy nezbytné pro ztotožnění zboží; h) údaje umožňující sledování pohybu v rámci operací aktivního zušlechťovacího styku s rovnocenným zbožím. Celní orgány však mohou upustit od povinnosti poskytovat některé tyto informace, pokud to nemá nepříznivý vliv na kontrolu režimu nebo dohled nad režimem, v rámci kterého má být zboží uskladněno, zušlechtěno, přepracováno či použito. Pododdíl 4 Výtěžnost a vzorec pro výpočet Článek 517 1. Pokud je to nutné pro vyřízení režimů, na něž se vztahují kapitoly 3, 4 a 6, je výtěžnost nebo způsob jejího stanovení, včetně průměrné míry, stanovena v povolení nebo v době propuštění zboží do režimu. Výtěžnost se stanovuje, pokud možno, na základě údajů o výrobě nebo technických údajů nebo, pokud nejsou k dispozici, na základě údajů týkajících se operací stejného druhu. 2. Ve zvláštních případech mohou celní orgány stanovit výtěžnost po propuštění zboží do režimu, nejpozději v okamžiku, kdy je přiděleno nové celní určení. 3. Standardní výtěžnost stanovená pro aktivní zušlechťovací styk v příloze 69 se vztahuje na operace uvedené v dotyčné příloze. Článek 518 1. Poměr dovozového zboží a dočasně vyvezeného zboží zapracovaného do zušlechtěných výrobků se vypočítává za účelem: - stanovení dovozního cla, které má být vybráno, - stanovení částky, která se má odečíst při vzniku celního dluhu; nebo - použití obchodněpolitických opatření. Výpočty se provádí v souladu s metodou podle množstevního klíče, hodnotového klíče nebo jakoukoli jinou metodou dosahující podobných výsledků. Pro účely výpočtu se přepracované výrobky nebo meziprodukty považují za zušlechtěné výrobky. 2. Metoda množstevního klíče se používá: a) pokud je výsledkem zušlechťovacích operací jeden druh zušlechtěného výrobku; v takovém případě je množství dovozového nebo dočasně vyvezených zboží přítomného v množství zušlechtěných výrobků, u kterého vznikl celní dluh, ve stejném poměru jako určené procento množství zušlechtěných výrobků; b) pokud je výsledkem zušlechťovacích operací více druhů zušlechtěných výrobků a všechny prvky dovozového nebo dočasně vyvezeného zboží se nacházejí v každém zušlechtěném výrobku; v takovém případě je množství dovozového nebo dočasně vyvezeného zboží přítomné v množství zušlechtěných výrobků, u kterého vznikl celní dluh, ve stejném poměru: i) jako je poměr mezi tímto druhem zušlechtěných výrobků, bez ohledu na to, zda celní dluh vznikl či nikoliv, a celkovým množstvím všech zušlechtěných výrobků; a ii) jako je poměr mezi množstvím zušlechtěných výrobků, u kterého vznikl celní dluh, a celkovým množstvím zušlechtěných výrobků stejného druhu. Při určování, zda jsou splněny podmínky, za kterých je možno použít metody popsané v bodech a) nebo b), se neberou v úvahu ztráty. Aniž je dotčen článek 862, rozumí se ztrátamičást dovozového nebo dočasně vyvezeného zboží, která byla zničena nebo která ztratila v průběhu zušlechťovací operace, a to zejména odpařením, vysušením, únikem ve formě plynu nebo odplavením. V rámci pasivního zušlechťovacího styku jsou vedlejší zušlechtěné výrobky tvořící odpad, šrot, rezidua, odřezky nebo zmetky považovány za ztráty. 3. Metoda hodnotového klíče se používá v případech, kdy nelze použít metodu množstevního klíče. Množství dovozového nebo dočasně vyvezeného zboží přítomné v množství zušlechtěných výrobků, u kterého vznikl celní dluh, je ve stejném poměru: a) jako hodnota tohoto druhu zušlechtěných výrobků, bez ohledu na to, zda celní dluh vznikl či nikoliv, vyjádřená procentem z celkové hodnoty všech zušlechtěných výrobků; a b) jako hodnota zušlechtěných výrobků, u kterých vznikl celní dluh, vyjádřené procentem z celkové hodnoty všech zušlechtěných výrobků tohoto druhu. Hodnota každého z různých druhů zušlechtěných výrobků, které mají být použity při uplatňování metody hodnotového klíče, se stanoví na základě současné ceny ze závodu ve Společenství nebo současné prodejní ceny stejných nebo podobných výrobků ve Společenství za předpokladu, že tyto ceny nebyly ovlivněny vztahy mezi kupujícím a prodávajícím. 4. Pokud nemůže být hodnota stanovena podle odstavce 3, stanoví se pomocí jakékoli rozumné metody. Pododdíl 5 Vyrovnávací úrok Článek 519 1. Vznikne-li u zušlechtěných výrobků nebo dovozového zboží v režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo dočasného použití celní dluh, je vyrovnávací úrok splatný z částky dovozního cla pro uvedené období. 2. Použijí se tříměsíční úrokové sazby měnového trhu zveřejněné ve statistické příloze měsíčního věstníku Evropské centrální banky. Uplatní se sazba použitelná dva měsíce před měsícem, kdy celní dluh vznikl, a použitelná pro členský stát, ve kterém se uskutečnila nebo ve kterém se má uskutečnit první operace nebo použití uvedené v povolení. 3. Úroky se uplatňují za kalendářní měsíc počínaje prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, během něhož bylo dovozové zboží, u kterého vznikl celní dluh, poprvé propuštěno do režimu. Lhůta končí poslední den měsíce, ve kterém vznikl celní dluh. Pokud jde o aktivní zušlechťovací styk (systém navracení) a je-li požadováno propuštění do volného oběhu podle čl. 128 odst. 4 kodexu, běží lhůta od prvního dne měsíce následujícího po měsíci, v průběhu kterého bylo dovozní clo vráceno nebo prominuto. 4. Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí v těchto případech: a) pokud je období, které přichází v úvahu, kratší než jeden měsíc; b) pokud částka vyrovnávacích úroků nepřekročí 20 eur na vzniklý celní dluh; c) pokud celní dluh vznikne s cílem uplatnit preferenční sazební zacházení uvedená v dohodě mezi Společenstvím a třetí zemí týkající se dovozu do této země; d) v případě, že je do volného oběhu propuštěn odpad a šrot pocházející ze zničení zboží; e) v případě, že jsou do volného oběhu propuštěny vedlejší zušlechtěné výrobky uvedené v příloze 75 za předpokladu, že jsou úměrné vyváženému množství hlavních zušlechtěných výrobků; f) pokud celní dluh vznikl v důsledku žádosti o propuštění zboží do volného oběhu podle čl. 128 odst. 4 kodexu a pokud dovozní clo pro dotyčné výrobky nebylo ve skutečnosti dosud vráceno nebo prominuto; g) pokud držitel žádá o propuštění zboží do volného oběhu a prokáže, že zvláštní okolnosti nevyplývající z nedbalosti nebo podvodného jednání z jeho strany, znemožňují nebo z hospodářského hlediska neumožňují zpětný vývoz za podmínek, které předpokládal a náležitě odůvodnil při předložení žádosti o povolení; h) v případě, že vznikl celní dluh a v rozsahu, v jakém je v souvislosti s tímto dluhem poskytnuta jistota složením hotovosti; i) v případě, že vznikl celní dluh podle čl. 201 odst. 1 písm. b) kodexu nebo v souvislosti s propuštěním zboží, které bylo propuštěno do režimu dočasného použití podle článků 556 až 561, 563, 565, 568, čl. 573 písm. b) a článku 576 tohoto nařízení, do volného oběhu. 5. V případě operací aktivního zušlechťovacího styku, kdy množství dovozového zboží a/nebo zušlechtěných výrobků z hospodářského hlediska neumožňuje použití odstavců 2 a 3, mohou celní orgány povolit na žádost zúčastněné osoby použití zjednodušených metod výpočtu vyrovnávacího úroku, které poskytují podobné výsledky. Pododdíl 6 Vyřízení režimu Článek 520 1. Pokud dovozové zboží nebo dočasně vyvezené zboží bylo propuštěno na základě dvou nebo více celních prohlášení, ale podle jednoho povolení: - do režimu s podmíněným osvobozením od cla, považuje se přidělení nového celně schváleného určení za vyřízení režimu pro odpovídající dovozové zboží propuštěné do režimu na základě nejstaršího celního prohlášení; - do režimu aktivního zušlechťovacího styku (systému navracení) nebo pasivního zušlechťovacího styku, jsou zušlechtěné výrobky považovány za získané z dotyčného dovozového nebo dočasně vyvezeného zboží propuštěného do režimu na základě nejstaršího celního prohlášení. Použití prvního pododstavce nesmí vést k poskytnutí neodůvodněných výhod v oblasti dovozních cel. Držitel může požadovat, aby vyřízení režimu bylo provedeno pro konkrétní dovozové nebo dočasně vyvezené zboží. 2. Pokud se zboží propuštěné do režimu nachází na stejném místě jako jiné zboží a dojde-li k úplnému zničení nebo nenapravitelným ztrátám, mohou celní orgány přijmout důkaz, který předloží držitel povolení o skutečném množství zboží propuštěného do režimu, které bylo zničeno nebo ztraceno. Pokud držitel není schopen tento důkaz předložit, stanoví se zničená nebo ztracená část zboží poměrně podle zboží stejného druhu, které bylo propuštěno do režimu v okamžiku, kdy došlo ke zničení nebo ztrátám. Článek 521 1. Nejpozději do uplynutí lhůty pro vyřízení režimu, bez ohledu na to, zda se uplatní úprava lhůt podle čl. 118 odst. 2 druhého pododstavce kodexu či nikoliv: - se v případě aktivního zušlechťovacího styku (systému navracení) nebo přepracování pod celním dohledem předkládá vyúčtování režimu celnímu úřadu vykonávajícímu dohled do 30 dnů; - musí být v případě aktivního zušlechťovacího styku (systému navracení) žádost o vrácení nebo prominutí dovozního cla předložena celnímu úřadu vykonávajícímu dohled do šesti měsíců. Pokud to opodstatňují zvláštní okolnosti, mohou celní orgány tuto lhůtu prodloužit i po jejím uplynutí. 2. Pokud celní úřad vykonávající dohled nestanoví jinak, musí vyúčtování nebo žádost obsahovat tyto údaje: a) odkaz na povolení; b) množství každého druhu dovozového zboží, pro které se žádá o vyřízení režimu, vrácení nebo prominutí cla, nebo dovozového zboží propuštěné do režimu v rámci trojúhelníkového obchodu; c) kód KN dovozového zboží; d) sazbu dovozního cla platnou pro toto dovozové zboží a případně jeho celní hodnotu; e) odkazy na celní prohlášení, na jejichž základě bylo dovozové zboží propuštěno do režimu; f) druh a množství zušlechtěných nebo přepracovaných výrobků nebo zboží v nezměněném stavu a jim přidělené celně schválené určení s odkazy na celní prohlášení, ostatní celní doklady nebo jiné dokumenty týkající se vyřízení režimu a lhůt pro vyřízení režimu; g) hodnotu zušlechtěných nebo přepracovaných výrobků, jestliže se vyřízení režimu provádí na základě metody hodnotového klíče; h) výtěžnost; i) výši dovozního cla, kterou je třeba zaplatit, vrátit nebo prominout a popřípadě výši vyrovnávacích úroků, které je třeba zaplatit. Pokud tato částka souvisí s článkem 546, musí to být uvedeno; j) v případě přepracování pod celním dohledem, kód KN přepracovaných výrobků a prvky nezbytné pro stanovení celní hodnoty. 3. Celní řad vykonávající dohled může vystavit vyúčtování režimu. Pododdíl 7 Správní spolupráce Článek 522 Celní orgány sdělují Komisi v jednotlivých případech ve lhůtách a ve formě uvedené v příloze 70 tyto informace: a) u aktivního zušlechťovacího styku a přepracování pod celním dohledem: i) o vydaných povoleních; ii) o odmítnutých žádostech nebo povoleních, která byla zrušena nebo odňata z důvodů nesplnění hospodářských podmínek; b) u pasivního zušlechťovacího styku: i) o povoleních vydaných v souladu s čl. 147 odst. 2 kodexu; ii) o odmítnutých žádostech nebo o povoleních, která byla zrušena nebo odňata z důvodů nesplnění hospodářských podmínek. Komise tyto informace poskytne celním správám. Článek 523 Aby bylo možné zpřístupnit nezbytné informace ostatním celním úřadům dotčeným uplatňováním režimu, mohou být na žádost dotyčné osoby nebo z podnětu celních orgánů vydány následující informační listy podle přílohy 71, pokud se celní orgány nedohodnou na jiném prostředku výměny informací: a) pokud jde o režim uskladňování v celním skladu, informační list INF 8 pro sdělení informací týkajících se výpočtu celního dluhu souvisejícího se zbožím dříve, než budou uskutečněny obvyklé formy manipulace se zbožím; b) pokud jde o režim aktivního zušlechťovacího styku: i) informační list INF 1 pro sdělení informací týkajících se výše cla, vyrovnávacího úroku, jistoty a obchodněpolitických opatření; ii) informační list INF 9 pro sdělení informací týkajících se zušlechtěných výrobků, které jsou určeny k propuštění do režimu v rámci trojúhelníkového obchodu; iii) informační list INF 5 pro sdělení informací týkajících se předčasného vývozu v rámci trojúhelníkového obchodu z důvodů osvobození od cla za dovozové zboží; iv) informační list INF 7 pro sdělení informací umožňujících prominutí nebo vrácení cla v rámci systému navracení; c) pokud jde o režim dočasného použití, informační list INF 6 pro sdělení informací týkajících se výpočtu celního dluhu nebo výše již vybraného cla za přepravované zboží; d) pokud jde o režim pasivního zušlechťovacího styku, informační list INF 2 pro sdělení informací týkajících se dočasně vyváženého zboží v rámci trojúhelníkového obchodu z důvodů celkového nebo částečného osvobození od cla za zušlechtěné výrobky. KAPITOLA 2 Uskladňování v celním skladu Oddíl 1 Obecná ustanovení Článek 524 Pro účely této kapitoly týkající se zemědělských produktů se "předfinancovaným zbožím" rozumí zboží Společenství určené k vývozu v nezměněném stavu, které podléhá zaplacení částky rovnající se vývozní náhradě před vyvezením zboží, pokud je tato platba umožněna nařízením Rady (EHS) č. 565/80 [6]. Článek 525 1. Veřejné celní sklady se dělí takto: a) typ A, pokud za sklad odpovídá skladovatel; b) typ B, pokud za sklad odpovídá ukladatel; c) typ F, pokud je sklad provozován celními orgány. 2. Soukromé celní sklady, za které odpovídá skladovatel, který je zároveň ukladatelem, přičemž však nemusí být majitelem zboží, se dělí takto: a) typ D, pokud se propuštění do volného oběhu provádí formou místního celního řízení a může být provedeno na základě druhu, celní hodnoty a množství zboží při propuštění do režimu; b) typ E, pokud se uplatňuje režim, ačkoliv zboží nemusí být uskladněno v místě schváleném jako celní sklad; c) typ C, pokud vznikne jiná situace než situace uvedené v písmenech a) a b). 3. V povolení pro sklad typu E může být stanoveno, že se uplatní postupy pro sklad typu D. Oddíl 2 Doplňující podmínky pro udělení povolení Článek 526 1. Při udělování povolení určí celní orgány prostory nebo jiná vymezená místa jako celnísklady typu A, B, C nebo D. Mohou také schválit dočasné skladovací prostory jako sklad jednoho z těchto typů nebo je provozovat jako sklad typu F. 2. Jedno místo nemůže být ve stejné době schváleno jako více než jeden sklad. 3. Pokud je zboží nebezpečné nebo by mohlo znehodnotit jiné zboží nebo vyžaduje z jiných důvodů zvláštní zařízení, může se v povolení stanovit, že bude skladováno v prostorách zvláště k tomu vybavených. 4. Sklady typu A, C, D a E mohou být schváleny jako zásobovací sklady ve smyslu článku 40 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 [7]. 5. Jednotné povolení může být vydáno pouze soukromým celním skladům. Článek 527 1. Povolení je možné udělit pouze tehdy, pokud zamýšlená obvyklá manipulace se zbožím nebo operace aktivního zušlechťovacího styku nebo přepracování pod celním dohledem nepřevažují nad uskladňováním zboží. 2. Povolení nemůže být uděleno v případě, že jsou prostory celního skladu nebo skladovací zařízení používány pro maloobchodní prodej. Povolení však může být uděleno v případě, že je zboží prodáváno v maloobchodě s osvobozením od dovozního cla: a) cestujícím do třetích zemí; b) na základě diplomatických a konzulárních dohod; c) členům mezinárodních organizací nebo silám NATO. 3. Pro účely čl. 86 druhé odrážky kodexu celní orgány při zkoumání, zda administrativní náklady vynakládané na režim uskladňování v celním skladu nejsou přiměřené příslušným hospodářským potřebám, zohlední mimo jiné i typ skladu a celní postupy, které zde mohou být uplatňovány. Oddíl 3 Evidence zboží Článek 528 1. Ve skladech typu A, C, D a E je osobou pověřenou vést evidenci zboží skladovatel. 2. Ve skladech typu F vede řídící celní orgán místo evidence zboží celní záznamy. 3. Ve skladech typu B celní úřad vykonávající dohled uchovává místo evidence zboží celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu. Článek 529 1. Evidence zboží vypovídá o současném stavu zásob zboží propuštěného do režimu uskladňování v celním skladu. Skladovatel předkládá seznam uvedených zásob celnímu úřadu vykonávajícímu dohled ve lhůtách stanovených celními orgány. 2. V případě použití čl. 112 odst. 2 kodexu se celní hodnota zboží před obvyklou formou manipulace musí objevit v evidenci zboží. 3. V evidenci zboží musí být obsaženy informace o dočasném vynětí zboží a o společně skladovaném zboží v souladu s čl. 534 odst. 2. Článek 530 1. Pokud je zboží propuštěno do režimu uskladňování v celním skladu typu E, provede se zápis do evidence zboží v okamžiku jeho příchodu do skladovacího zařízení držitele. 2. Pokud celní sklad slouží současně jako dočasné skladovací zařízení, provede se zápis do evidence zboží v okamžiku, kdy je přijato celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu. 3. Zápisy do evidence zboží týkající se vyřízení režimu se uskuteční nejpozději v okamžiku, kdy zboží opustí celní sklad nebo skladovací zařízení držitele. Oddíl 4 Další ustanovení týkající se provádění režimu Článek 531 Zboží, které není zbožím Společenství, může být předmětem obvyklé manipulace popsané v příloze 72. Článek 532 Zboží může být dočasně vyňato z celního skladu po dobu nepřekračující tři měsíce. Pokud to opodstatňují okolnosti, může být tato doba prodloužena. Článek 533 O povolení k obvyklé manipulaci se zbožím nebo k jeho dočasnému vynětí z celního skladu se pro jednotlivé případy žádá písemně. Žádost musí obsahovat všechny nezbytné podrobnosti pro uplatňování režimu. Toto povolení může být též uděleno v rámci povolení provozovat režim uskladňování. V tomto případě musí být celní úřad vykonávající dohled informován způsobem, který určí, o skutečnosti, že tato manipulace proběhne nebo že zboží má být dočasně vyňato. Článek 534 1. Pokud je zboží Společenství skladováno v prostorách celních skladů nebo ve skladovacích zařízeních používaných pro zboží propuštěné do režimu, mohou být stanoveny zvláštní metody ztotožnění tohoto zboží, zejména pro rozlišení tohoto zboží od zboží propuštěného do režimu uskladňování v celním skladu. 2. Celní orgány mohou umožnit společné uskladňování, je-li nemožné kdykoliv určit celní status každého druhu zboží. U předfinancovaného zboží je tato možnost vyloučena. Společně skladované zboží má stejný osmimístný kód KN, stejnou obchodní jakost a stejné technické vlastnosti. 3. Pro účely přidělení celně schváleného určení může být zboží, které je společně skladované zboží a za zvláštních okolností také zboží, které je rozlišitelné a splňuje podmínky odst. 2 druhého pododstavce, považováno buď za zboží Společenství nebo za zboží, které není zbožím Společenství. Použití prvního pododstavce nesmí však mít za následek, že by celní status byl přidělen většímu množství zboží, než je množství zboží, které tento status skutečně má a které se nachází v celním skladu nebo skladovacích zařízeních v okamžiku, kdy jej zboží navržené pro celně schválné určení opouští. Článek 535 1. Pokud jsou operace aktivního zušlechťovacího styku nebo přepracování pod celním dohledem uskutečňovány v prostorách celního skladu nebo ve skladovacích zařízeních, použijí se na zboží propuštěné do těchto režimů přiměřeně článek 534. Týkají-li se však tyto operace aktivního zušlechťovacího styku bez ekvivalence nebo přepracování pod celním dohledem, ustanovení článku 534 týkající se společného uskladnění se na zboží Společenství nepoužijí. 2. Zápisy v záznamech musí celním orgánům umožňovat kdykoli si ověřit přesnou situaci veškerého zboží nebo výrobků nacházejících se v jednom z režimů. KAPITOLA 3 Aktivní zušlechťovací styk Oddíl 1 Obecná ustanovení Článek 536 Pro účely této kapitoly se rozumí: "předčasným vývozem" systém, ve kterém jsou zušlechtěné výrobky získané z rovnocenného zboží vyvezeny před tím, než je dovozové zboží propuštěno do režimu v podmíněném systému; "zpracováním na zakázku" každé zušlechtění dovozového zboží, které bylo přímo nebo nepřímo dáno k dispozici držiteli, jež se provádí podle podkladů a z pověření objednatele sídlícího v třetí zemi, většinou pouze proti platbě nákladů na zušlechtění. Oddíl 2 Doplňující podmínky pro udělení povolení Článek 537 Povolení se udělí pouze v případě, že žadatel hodlá zpětně vyvézt nebo vyvézt hlavní zušlechtěné výrobky. Článek 538 Povolení může být též uděleno pro zboží uvedené v čl. 114 odst. 2 písm. c) čtvrté odrážce kodexu s výjimkou: a) pohonných hmot a zdrojů energie, jiných než, které jsou nezbytné k vyzkoušení zušlechtěných výrobků nebo ke zjištění vad dovozového zboží, které je třeba opravit; b) maziv, jiných, než která jsou nezbytná pro testování, seřízení nebo vyjmutí zušlechtěných výrobků z formy; c) zařízení a nástrojů. Článek 539 1. Hospodářské podmínky se považují za splněné s výjimkou případů, kdy se žádost týká dovozového zboží uvedeného v příloze 73. 2. Hospodářské podmínky se však považují za splněné i v případě, že se žádost týká dovozového zboží uvedeného v příloze 73 za předpokladu, že: a) se žádost týká: i) operací se zbožím neobchodní povahy; ii) smlouvy o zpracování na zakázku; iii) zpracování zušlechtěných výrobků, které byly získány při zušlechtění, které se uskutečnilo v rámci předcházejícího povolení, které bylo poskytnuto po prověření hospodářských podmínek; iv) obvyklých způsobů manipulace uvedených v článku 531; v) opravy; vi) zpracování tvrdé pšenice kódu KN 10011000 na těstoviny kódu KN 19021100 a 190219; nebo b) celková hodnota dovozového zboží na žadatele a kalendářní rok a pro každý osmimístný kód KN nepřesáhne 150000 eur; nebo c) v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 3448/93 [8], jedná-li se o dovozové zboží uvedené v části A přílohy 73, předloží žadatel doklad, který vydal příslušný orgán a který umožňuje, aby bylo množství tohoto zboží stanovené na základě bilanční prognózy propuštěno do režimu. Článek 540 V povolení se stanoví prostředky a metody ztotožnění dovozového zboží v zušlechtěných výrobcích a určí se podmínky správného průběhu operací, při kterých se používá rovnocenné zboží. Tyto metody ztotožnění a podmínky mohou zahrnovat prověření záznamů. Oddíl 3 Ustanovení týkající se provádění režimu Článek 541 1. V povolení se upřesní, zda a za jakých podmínek může být rovnocenné zboží uvedené v čl. 114 odst. 2 písm. e) kodexu a spadající pod stejný osmimístný kód KN, mající stejnou obchodní jakost a technické vlastnosti jako dovozové zboží použito pro zušlechťovací operace. 2. Rovnocenné zboží může být v pokročilejším stádiu výroby než dovozové zboží, pokud se, až na výjimečné případy, hlavní část zušlechťovacích operací tohoto rovnocenného zboží uskutečňuje v podniku držitele nebo v podniku, kde jsou tyto operace uskutečňovány na jeho účet. 3. Zvláštní ustanovení uvedená v příloze 74 se vztahují na zboží uvedené v této příloze. Článek 542 1. V povolení se stanoví lhůta pro vyřízení režimu. Pokud to vyžadují okolnosti, může být tato lhůta prodloužena i po uplynutí původně stanovené lhůty. 2. Pokud lhůta pro vyřízení režimu uplyne k určitému datu pro veškeré zboží propuštěné do režimu v průběhu určitého období, může se v povolení stanovit, že se lhůta pro vyřízení režimu automaticky prodlouží pro veškeré zboží, které se k tomuto datu dosud nachází v režimu. Celní orgány však mohou požadovat, aby tomuto zboží bylo přiděleno nové celně schválené určení ve lhůtě, kterou stanoví. 3. Bez ohledu na to, zda se uplatní úprava lhůt nebo zda se použije odstavec 2, nemůže být lhůta pro vyřízení režimu pro následující zušlechtěné výrobky nebo zboží v nezměněném stavu delší než: a) čtyři měsíce u mléka a mléčných výrobků uvedených v článku 1 nařízení (ES) č. 1255/1999; b) dva měsíce u zvířat určených na porážku bez výkrmu kapitoly 1 KN; c) tři měsíce u zvířat na výkrm (včetně případné porážky) čísla KN 0104 a 0105; d) šest měsíců u ostatních zvířat na výkrm (včetně případné porážky) kapitoly 1 KN; e) šest měsíců v případě zpracování masa; f) šest měsíců v případě zpracování ostatních zemědělských produktů, které splňují podmínky pro zálohovou výplatu vývozních náhrad uvedených v článku 1 nařízení (EHS) č. 565/80 a zpracovaných na výrobky nebo zboží uvedené v čl. 2 písm. b) nebo c) tohoto nařízení. Pokud jsou zušlechťovací operace uskutečňovány po sobě nebo za výjimečných okolností, mohou být uvedené lhůty na požádání prodlouženy, přičemž celková doba nesmí být delší než dvanáct měsíců. Článek 543 1. V případě předčasného vývozu se v povolení stanoví lhůta, v níž zboží, které není zbožím Společenství, musí být s přihlédnutím k zásobování a dopravě do Společenství navrženo k propuštění do režimu. 2. Lhůta uvedená v odstavci 1 nesmí být delší než: a) tři měsíce v případě zboží, na něž se vztahuje některá společná organizace trhu; b) šest měsíců v případě ostatního zboží. Šestiměsíční lhůta však může být prodloužena na základě řádně odůvodněné žádosti držitele, přičemž celková doba nesmí být delší než dvanáct měsíců. Pokud to okolnosti vyžadují, prodloužení může být povoleno i po uplynutí původně stanovené lhůty. Článek 544 Pro účely vyřízení režimu nebo žádosti o vrácení dovozního cla se za zpětný vývoz nebo vývoz považuje: a) dodání zušlechtěných výrobků osobám, které jsou osvobozeny od cla podle Vídeňské úmluvy ze dne 18. dubna 1961 o diplomatických stycích, Vídeňské úmluvy ze dne 24. dubna 1963 o konzulárních stycích nebo podle Newyorské mluvy ze dne 16. prosince 1969 o zvláštních misích; b) dodání zušlechtěných výrobků ozbrojeným silám jiných států umístěných na území členského státu, pokud tento členský stát poskytne zvláštní osvobození od dovozního cla podle článku 136 nařízení (EHS) č. 918/83; c) dodání civilních letadel; celní úřad vykonávající dohled však umožní, aby byl režim vyřízen v okamžiku prvního použití dovozového zboží při výrobě, opravě, úpravě nebo přebudování civilních letadel nebo jejich částí, pokud záznamy držitele umožňují ověřit uplatňování a řádné provádění režimu; d) dodání kosmických lodí a souvisejících zařízeních; celní úřad vykonávající dohled však umožní, aby byl režim vyřízen v okamžiku prvního použití dovozového zboží při výrobě, opravě, úpravě nebo přebudování satelitů, nosných raket a pozemních zařízení nebo jejich částí, které jsou nedílnou součástí těchto systémů, pokud záznamy držitele umožňují ověřit uplatňování a řádné provádění režimu; e) využití v souladu s ustanoveními pro vedlejší zušlechtěné výrobky, jejichž zničení pod celním dohledem je zakázáno z ekologických důvodů; v takovém případě musí držitel prokázat, že vyřízení režimu podle běžných pravidel není možné nebo není z hospodářského hlediska proveditelné. Oddíl 4 Ustanovení týkající se provádění podmíněného systému Článek 545 1. Použití rovnocenného zboží při zušlechťovacích operacích v souladu s článkem 115 kodexu nepodléhá formalitám pro propuštění zboží do režimu. 2. Rovnocenné zboží a zušlechtěné výrobky z něho vzniklé se stávají zbožím, které není zbožím Společenství, a dovozové zboží se stává zbožím Společenství v okamžiku přijetí celního prohlášení s návrhem na vyřízení režimu. Pokud je však dovozové zboží uvedeno na trh před vyřízením režimu, dojde ke změně statusu v okamžiku uvedení zboží na trh. Výjimečně, pokud se očekává, že rovnocenné zboží nebude v tomto okamžiku přítomné, mohou celní orgány na žádost držitele povolit, aby bylo rovnocenné zboží předloženo později v rozumné lhůtě, kterou stanoví. 3. V případě předčasného vývozu: - se zušlechtěné výrobky stávají zbožím, které není zbožím Společenství, v okamžiku přijetí vývozního celního prohlášení a za podmínky, že zboží, které má být dovezeno, bude propuštěno do režimu, - se dovozové zboží stává zbožím Společenství v okamžiku jeho propuštění do režimu. Článek 546 Aniž jsou dotčena zakazující nebo omezující opatření, upřesní se v povolení, zda zušlechtěné výrobky nebo zboží v nezměněném stavu mohou být propuštěny do volného oběhu bez celního prohlášení. V takovém případě se zboží považuje za propuštěné do volného oběhu, pokud mu není do uplynutí lhůty pro vyřízení režimu přiděleno jiné celně schválené určení. Pro účely čl. 218 odst. 1 prvního pododstavce kodexu je celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu považováno za podané a přijaté a zboží za propuštěné v okamžiku předložení vyúčtování režimu. Výrobky nebo zboží se stávají zbožím Společenství v okamžiku uvedení na trh. Článek 547 V případě propuštění zušlechtěných výrobků do volného oběhu na dovozové zboží odkazují kolonky 15, 16, 34, 41 a 42 celního prohlášení. Odpovídající údaje mohou být též uvedeny v informačním listu INF 1 nebo v jiných dokladech přiložených k celnímu prohlášení. Článek 548 1. Seznam zušlechtěných výrobků podléhajících příslušnému dovoznímu clu podle čl. 122 písm. a) první odrážky kodexu je uveden v příloze 75. 2. Jsou-li zničeny jiné zušlechtěné výrobky, než které jsou uvedeny na seznamu v odstavci 1, jsou tyto výrobky považovány za zpětně vyvezené. Článek 549 1. Pokud jsou zušlechtěné výrobky nebo zboží v nezměněném stavu propuštěny do některého režimu s podmíněným osvobozením od cla nebo umístěny do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu I ve smyslu článku 799 nebo do svobodného celního skladu nebo umístěny do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu II ve smyslu článku 799, čímž je umožněno vyřízení režimu, musí doklady nebo záznamy použité pro toto celně schválené určení nebo jiné je nahrazující doklady obsahovat jeden z těchto údajů: - Mercancías PA/S, - AF/S-varer, - AV/S-Waren, - Εμπορεύματα ET/A, - IP/S goods, - Marchandises PA/S, - Merci PA/S, - AV/S-goederen, - Mercadorias AA/S, - SJ/S-tavaroita, - AF/S-varor. 2. Pokud dovozové zboží propuštěné do režimu podléhá zvláštním obchodněpolitickým opatřením, která se uplatňují i při jeho propuštění buď v nezměněném stavu nebo ve formě zušlechtěných výrobků do některého režimu s podmíněným osvobozením od cla nebo při umístění do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu I ve smyslu článku 799 nebo do svobodného celního skladu nebo při umístění do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu II ve smyslu článku 799, doplní se poznámka uvedená v odstavci 1 o jeden z těchto údajů: - Política comercial, - Handelspolitik, - Handelspolitik, - Εμπορική πολιτική, - Commercial policy, - Politique commerciale, - Politica commerciale, - Handelspolitiek, - Politica comercial, - Kauppapolitiikka, - Handelspolitik. Oddíl 5 Ustanovení týkající se provádění systému navracení Článek 550 Pokud má zboží v systému navracení celně schválené určení uvedené v čl. 549 odst. 1, musí být označeno těmito údaji: - Mercancías PA/R, - AF/T-varer, - AV/R-Waren, - Εμπορεύματα ET/E, - IP/D goods, - Marchandises PA/R, - Merci PA/R, - AV/T-goederen, - Mercadorias AA/D, - SJ/T-tavaroita, - AF/R-varor. KAPITOLA 4 Přepracování pod celním dohledem Článek 551 1. Režim přepracování pod celním dohledem se použije u zboží, jehož přepracováním se získají výrobky, na které se vztahuje nižší dovozní clo než na dovozové zboží. Tento režim se použije též na operace určené k zajištění souladu s technickými normami, který je požadován pro účely propuštění zboží do volného oběhu. 2. Ustanovení čl. 542 odst. 1 a 2 se použijí přiměřeně. 3. Při určování celní hodnoty přepracovaných výrobků, které jsou navrženy pro propuštění do volného oběhu, si může deklarant vybrat jednu z metod uvedených v čl. 30 odst. 2 písm. a), b) nebo c) kodexu nebo náklady na přepracování přičíst k celní hodnotě dovozového zboží. Článek 552 1. U druhů zboží a operací uvedených v příloze 76 části A se hospodářské podmínky považují za splněné. V případě ostatních druhů zboží a ostatních operací se hospodářské podmínky prověřují. 2. V případě druhů zboží a operací uvedených v příloze 76 části B, které však nejsou zahrnuty v části A, se hospodářské podmínky prověří v rámci výboru. Použije se čl. 504 odst. 3 a 4. KAPITOLA 5 Dočasné použití Oddíl 1 Obecná ustanovení Článek 553 1. Zvířata, pokud jejich obchodní hodnota není zanedbatelná, narozená zvířatům propuštěným do režimu, jsou považována za zboží, které není zbožím Společenství a je též propuštěno do tohoto režimu. 2. Celní orgány zajistí, aby celková doba, během které zůstává zboží v režimu za stejným účelem a v odpovědnosti stejného držitele, nepřesáhla 24 měsíců, i když je režim vyřízen propuštěním zboží do jiného režimu s podmíněným osvobozením od cla a po něm následovně znovu do režimu dočasného použití. Na žádost držitele však celní orgány mohou za podmínek, které stanoví, prodloužit tuto dobu o dobu, během které není zboží používáno. 3. Pro účely čl. 140 odst. 3 kodexu se "mimořádnými okolnostmi" rozumí všechny události následkem kterých musí být zboží používáno delší dobu, aby bylo dosaženo cíle, který odůvodňuje dočasné použití. 4. Zboží propuštěné do režimu musí zůstat v nezměněném stavu. Opravy a údržba včetně prohlídek, seřizování nebo opatření přijatých za účelem uchování zboží nebo jeho uvedení do souladu s technickými požadavky nezbytnými pro použití v režimu jsou přípustné. Článek 554 Dočasné použití s úplným osvobozením od dovozního cla (dále jen "úplné osvobození od dovozního cla") se povolí jen v souladu s články 555 až 578. Dočasné použití s částečným osvobozením od dovozního cla se nepovolí pro spotřební zboží. Oddíl 2 Podmínky pro úplné osvobození od dovozního cla Pododdíl 1 Dopravní prostředky Článek 555 1. Pro účely tohoto pododdílu se rozumí: "obchodním použitím" použití dopravního prostředku k dopravě osob nebo zboží za úhradu nebo v rámci hospodářské činnosti podniku; "soukromým použitím" použití dopravního prostředku s vyloučením jakéhokoli obchodního použití; "vnitřní přepravou" doprava osob, které na celním území Společenství nastupují do dopravního prostředku a na tomto území z něj opět vystupují, nebo přeprava zboží, které se nakládá a opět vykládá na celním území Společenství. 2. Dopravní prostředky zahrnují náhradní díly, příslušenství a obvyklé vybavení, tvořící jejich součást. Článek 556 Palety jsou od dovozního cla osvobozeny úplně. Režim je rovněž vyřízen vyvezením nebo zpětným vyvezením palet stejného typu a přibližně stejné hodnoty. Článek 557 1. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou kontejnery, pokud jsou na vhodném a dobře viditelném místě trvanlivě uvedeny tyto údaje: a) totožnost vlastníka nebo provozovatele s uvedením jeho plného jména nebo zavedené identifikace, nikoli však ve formě symbolů jako jsou znaky nebo vlajky; b) identifikační značky a čísla, kterými kontejner opatřil vlastník nebo provozovatel; čistá hmotnost kontejneru, včetně všech pevně připevněných zařízení; tyto údaje se však nemusejí uvádět při označování výměnných kontejnerů v kombinované železničně-silniční dopravě; c) s výjimkou kontejnerů používaných v letecké dopravě, země, v níž je kontejner registrován, uvedená buď prostřednictvím kódu země ISO alfa-2 stanoveného mezinárodními normami ISO 3166 nebo 6346, anebo rozlišovací zkratkou používanou k označení země na automobilech v mezinárodní silniční dopravě nebo prostřednictvím čísel, jedná-li se o výměnné kontejnery v kombinované železničně-silniční dopravě. Je-li žádost o povolení podána v souladu s čl. 497 odst. 3 písm. c) prvním pododstavcem, kontejnery musí být sledovány osobou zastoupenou na celním území Společenství, která je schopna je kdykoli lokalizovat a která má informace o jejich propuštění do režimu a jeho vyřízení. 2. Před zpětným vývozem mohou být kontejnery použity ve vnitřní přepravě. Kontejnery lze během pobytu v členském státě pouze jednou použít pro přepravu zboží, které bylo naloženo a vyloženo na území stejného členského státu, pokud by jinak cestovaly na tomto území prázdné. 3. Za podmínek uvedených v Ženevské úmluvě ze dne 21. ledna 1994 o celním režimu pro kontejnery používané v rámci poolu v mezinárodní dopravě, schválené rozhodnutím Rady 95/137/ES [9] umožňují celní orgány, aby byl režim vyřízen vývozem nebo zpětným vývozem kontejnerů stejného typu nebo stejné hodnoty. Článek 558 1. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou dopravní prostředky pro silniční, železniční, leteckou, námořní a říční dopravu, pokud jsou: a) registrovány mimo celní území Společenství na jméno osoby usazené mimo toto území. Nejsou-li však dopravní prostředky registrovány, může být tato podmínka považována za splněnou v případě, že náležejí osobě usazené mimo celní území Společenství; b) používány osobou usazenou mimo celní území Společenství, aniž jsou dotčeny články 559, 560 a 561; c) v případě obchodního použití jiných dopravních prostředků než železničních použity pouze k přepravě, která začíná nebo končí mimo celní území Společenství; pro vnitřní přepravu však mohou být použity v případě, že to umožňují platné právní předpisy upravující dopravu, zejména podmínky přístupu na trh a poskytování dopravních služeb. 2. Pokud dopravní prostředky uvedené v odstavci 1 zapůjčila půjčovna sídlící na celním území Společenství osobě usazené mimo toto území, musí být dopravní prostředky zpětně vyvezeny do osmi dnů ode dne účinnosti smlouvy. Článek 559 Osoby usazené na celním území Společenství mohou být úplně osvobozeny od dovozního cla v případě: a) železničních dopravních prostředků, které jsou dány této osobě k dispozici v souladu s dohodou, podle které může každá síť využívat vozový park jiné sítě jako svůj vlastní; b) přívěsu připojeného k silničnímu dopravnímu prostředku, který je zaregistrován na celním území Společenství; c) použití dopravních prostředků v mimořádné situaci, pokud toto použití není delší než pět dní; nebo d) dopravních prostředků, které půjčovna používá pro zpětný vývoz nepřekračující dobu pěti dní. Článek 560 1. Fyzické osoby usazené na celním území Společenství jsou úplně osvobozeny od dovozního cla, pokud používají k soukromým účelům dopravní prostředek pouze příležitostně a podle pokynů zaregistrovaného držitele a tento držitel se v době použití nachází na tomto celním území. Tyto osoby jsou též úplně osvobozeny od dovozního cla, používají-li dopravní prostředek pronajatý podle písemné smlouvy, příležitostně: a) za účelem návratu do místa pobytu ve Společenství; b) za účelem opuštění Společenství; nebo c) pokud je to obecně povoleno příslušnými celními orgány. 2. Dopravní prostředky musí být zpětně vyvezeny nebo vráceny půjčovně sídlící na celním území Společenství v těchto lhůtách: a) pět dnů od účinnosti smlouvy v případě uvedeném v odst. 1 písm. a); b) osm dnů od účinnosti smlouvy v případě uvedeném v odst. 1 písm. c). Dopravní prostředek musí být zpětně vyvezen ve lhůtě dvou dnů od účinnosti smlouvy v případě uvedeném v odst. 1 písm. b). Článek 561 1. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou dopravní prostředky, které jsou registrovány na celním území Společenství v rámci dočasných sérií s cílem zpětného vývozu jménem některé z těchto osob: a) osoby usazené mimo toto území; b) fyzické osoby usazené v rámci tohoto území, která se chystá přestěhovat se ze svého obvyklého bydliště mimo toto území. V případě uvedeném v písmenu b) musí být dopravní prostředky vyvezeny do tří měsíců od data registrace. 2. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou dopravní prostředky, které pro soukromé nebo obchodní účely používá fyzická osoba usazená na celním území Společenství, která je zaměstnancem vlastníka dopravního prostředku usazeného mimo Společenství nebo která je jinak pověřena vlastníkem. Soukromé používání musí být stanoveno pracovní smlouvou. V případě systematického používání mohou celní orgány v souladu s tímto ustanovením omezit dočasné použití dopravních prostředků. 3. Úplné osvobození od cla může být uděleno ve výjimečných případech, pokud dopravní prostředky používá po omezenou dobu k obchodním účelům osoba usazená na celním území Společenství. Článek 562 Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jsou lhůty pro vyřízení režimu následující: a) železniční dopravní prostředky: 12 měsíců; b) dopravní prostředky používané k obchodním účelům, jiné než železniční dopravní prostředky: doba nezbytná pro provedení přepravních operací; c) silniční dopravní prostředky používané k soukromým účelům: - používané studentem: doba, po kterou pobývá na celním území Společenství pouze za účelem studia, - používané osobou pověřenou časově omezeným úkolem: doba, po kterou pobývá na celním území Společenství pouze za účelem vykonání úkolu, - v ostatních případech, včetně jezdeckých nebo tažných zvířat a povozů jimi tažených: šest měsíců; d) letecké dopravní prostředky používané k soukromým účelům: šest měsíců; e) námořní a říční dopravní prostředky používané k soukromým účelům: osmnáct měsíců. Pododdíl 2 Předměty osobní potřeby cestujících a zboží ke sportovním účelům dovážené cestujícími; předměty k uspokojování potřeb námořníků Článek 563 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou osobní předměty přiměřeně nezbytné pro pobyt a zboží ke sportovním účelům dovážené cestujícími, kteří jsou vymezeni v čl. 236 bodu A odst. 1. Článek 564 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou předměty k uspokojování potřeb námořníků v těchto případech: a) pokud jsou používány na palubě plavidla pro mezinárodní námořní dopravu; b) pokud jsou po vyložení z takového plavidla posádkou na pevnině dočasně používány; c) pokud jsou používány posádkou takového plavidla v kulturních a sociálních zařízeních, které spravují neziskové organizace, nebo na místech, kde se pravidelně konají bohoslužby pro námořníky. Pododdíl 3 Zboží určené k nápravě následků katastrof; lékařská, chirurgická a laboratorní zařízení; zvířata; zboží pro použití v příhraničních oblastech Článek 565 Úplně osvobozeno od dovozního cla je zboží používané v rámci opatření přijatých k nápravě následků katastrof nebo podobných situací, ke kterým došlo na celním území Společenství, pokud je určeno státním subjektům nebo subjektům zmocněným příslušnými orgány. Článek 566 Úplně osvobozena od dovozního cla jsou lékařská, chirurgická a laboratorní zařízení, pokud jsou zasílána k zapůjčení na žádost nemocnice nebo jiného zdravotnického zařízení, které je naléhavě potřebuje, protože taková zařízení nemá k dispozici, a pokud jsou určena k diagnostickým a terapeutickým účelům. Článek 567 Úplně osvobozena od dovozního cla jsou zvířata náležející osobě usazené mimo celní území Společenství. Úplně osvobozeno od dovozního cla je též následující zboží určené k tradičním činnostem v příhraničních oblastech, které jsou vymezeny v platnými předpisech: a) zařízení náležející osobě usazené v příhraniční oblasti sousedící s příhraniční oblastí, do které je zboží dočasně dováženo, a využívané osobou usazenou v této sousedící příhraniční oblasti; b) zboží určené pro stavbu, opravy nebo údržbu infrastruktury v této příhraniční oblasti, za kterou odpovídají veřejné orgány. Pododdíl 4 Zvukové, obrazové nebo datové nosiče; propagační materiály; zařízení k výkonu povolání; pedagogický materiál a vědecká zařízení Článek 568 Úplně osvobozeno od dovozního cla je zboží: a) sloužící jako nosiče zvuku, obrazu nebo dat určené k prezentaci před prodejem nebo zasílané zdarma nebo určené k ozvučení, dabování nebo kopírování; nebo b) využívané výhradně k propagačním nebo reklamním účelům. Článek 569 1. Úplně osvobozeno od dovozního cla je zařízení k výkonu povolání, pokud: a) je ve vlastnictví osoby usazené mimo celní území Společenství; b) je dovezeno osobou usazenou mimo celní území Společenství nebo zaměstnancem vlastníka, přičemž zaměstnanec může být usazen na celním území Společenství; a c) je využíváno dovozcem nebo pod jeho dohledem, s výjimkou audiovizuálních koprodukcí. 2. Úplné osvobození se neposkytne v případě, že zařízení má být použito pro průmyslovou výrobu, balení zboží nebo, s výjimkou ručního nářadí, pro využívání přírodních zdrojů, na výstavbu, opravu nebo údržbu budov nebo pro výkon zemních nebo podobných prací. Článek 570 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou pedagogický materiál a vědecká zařízení, pokud: a) náležejí osobě usazené mimo celní území Společenství; b) jsou dovezeny soukromými nebo veřejnoprávními vědeckými nebo vzdělávacími zařízeními nebo institucemi odborné přípravy, jejichž hlavní náplní je nezisková činnost, a je používáno na jejich zodpovědnost výhradně k výukovým, vzdělávacím nebo vědecko-výzkumným účelům; c) jsou dovezeny v přiměřeném množství vzhledem ke svému určení; a d) nejsou využívány k čistě obchodním účelům. Pododdíl 5 Obaly; formy, matrice, šablony, nákresy, návrhy, měřící, kontrolní a zkušební přístroje a podobné předměty; speciální nářadí a nástroje; zboží nezbytné k provádění zkoušek nebo zkouškám podléhající; vzorky; náhradní výrobní prostředky Článek 571 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou obaly: a) pokud jsou dovezeny plné a mají být zpětně vyvezeny prázdné nebo plné; b) pokud jsou dovezeny prázdné a mají být zpětně vyvezeny plné. Obaly nemohou být používány ve vnitřní přepravě, s výjimkou případů, kdy se doprava uskutečňuje za účelem vývozu zboží. Na dovezené plné obaly se na tento zákaz vztahuje pouze do doby, kdy byl jejich obsah vyprázdněn. Článek 572 1. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou formy, matrice, šablony, nákresy, návrhy, měřící, kontrolní a zkušební přístroje a podobné předměty, pokud: a) náležejí osobě usazené mimo celní území Společenství; a b) je používá osoba usazená na celním území Společenství a pokud je nejméně 75 % předmětů vyrobených s jejich použitím vyvezeno. 2. Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou speciální nářadí a nástroje, pokud: a) náležejí osobě usazené mimo celní území Společenství; a b) jsou bezúplatně poskytovány osobě usazené na celním území Společenství a jsou určeny k výrobě zboží, jež má být zcela vyvezeno. Článek 573 Úplně osvobozeno od dovozního cla je toto zboží: a) zboží, které má být předmětem zkoušek, pokusů a demonstrací; b) zboží dovážené na základě kupní smlouvy o prodeji na zkoušku, které bylo těmto zkouškám podrobeno; c) zboží, které se používá k provádění zkoušek, pokusů nebo předvádění za neziskovým účelem. V případě zboží uvedeného v písmenu b) je lhůta pro vyřízení režimu šest měsíců. Článek 574 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou vzorky dovezené v přiměřeném množství výhradně pro účely vystavování nebo předvádění na celním území Společenství. Článek 575 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou náhradní výrobní prostředky, které dodavatelé nebo opraváři poskytují zákazníkovi dočasně a bezúplatně až do doby dodávky nebo opravy stejného zboží. Lhůta pro vyřízení režimu je šest měsíců. Pododdíl 6 Zboží určené pro veřejné akce nebo prodej Článek 576 1. Úplně osvobozeno od dovozního cla je zboží určené k vystavení nebo použití během veřejné akce, která není organizována pouze za účelem prodeje uvedeného zboží, nebo zboží získané během této akce ze zboží propuštěného do režimu. Ve výjimečných případech mohou celní orgány povolit tento režim pro jiné akce. 2. Úplně osvobozeno od dovozního cla je zboží, které nemůže být dovezeno jako vzorky, kdy odesílatel chce toto zboží prodat a adresát podmiňuje jeho případný nákup předběžnou prohlídkou. Lhůta pro vyřízení režimu je dva měsíce. 3. Úplně osvobozeno od dovozního cla je toto zboží: a) umělecká díla, sběratelské předměty nebo starožitnosti, jak je uvedeno v příloze I směrnice 77/388/EHS, dovážené za účelem vystavování s možností prodeje; b) zboží, jiné než nově vyrobené, dovážené za účelem prodeje v dražbě. Pododdíl 7 Náhradní díly, příslušenství a vybavení; ostatní zboží Článek 577 Úplně osvobozeny od dovozního cla jsou náhradní díly, příslušenství a vybavení používané pro opravy a údržbu, včetně prohlídek, seřízení a opatření k uchování zboží propuštěného do režimu. Článek 578 Jiné zboží, než které je uvedeno v článcích 556 až 577, nebo zboží, které nesplňuje podmínky stanovené těmito články, může být úplně osvobozeno od dovozního cla, je-li dovezeno: a) příležitostně a na dobu kratší než tři měsíce; nebo b) ve zvláštních situacích, které nemají hospodářský dopad. Oddíl 3 Ustanovení týkající se provádění režimu Článek 579 Pokud byly předměty osobní potřeby, zboží dovážené ke sportovním účelům nebo dopravní prostředky předmětem ústního prohlášení nebo jiného projevu vůle propustit zboží do režimu, mohou celní orgány v případě, že je dovozní clo vysoké nebo existuje-li vážné nebezpečí, že nebudou splněny povinnosti vyplývající z propuštění do režimu, požadovat písemné celní prohlášení. Článek 580 1. Celní prohlášení s návrhem na propuštění zboží do režimu prostřednictvím karnetů ATA/CPD jsou přijímána v případě, že tyto karnety byly vydány v účastnickém státě a potvrzeny a zajištěny sdružením, jež je součástí mezinárodního řetězce pro poskytování jistot. Pokud není v dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uvedeno jinak, rozumí se "účastnickým státem" smluvní strana úmluvy ATA nebo Istanbulské úmluvy, která přijala doporučení Rady pro celní spolupráci ze dne 25. června 1992 o přijímání karnetů ATA a CPD pro režim dočasného použití. 2. Odstavec 1 se použije pouze, pokud karnety ATA/CPD: a) se týkají zboží a použití, na které se vztahují tyto úmluvy nebo dohody; b) jsou na obalovém listu potvrzeny celními orgány v kolonce k tomu vyhrazeném; a c) jsou platné na celním území Společenství. Karnety ATA/CPD jsou předkládány na celním úřadu propouštějícím zboží na celní území Společenství, s výjimkou případu, kdy celní úřad není schopen ověřit, zda byly splněny podmínky pro propuštění do režimu. 3. Články 454, 455 a 458 až 461 se použijí přiměřeně též na zboží, které bylo propuštěno do režimu a na které se vztahuje karnet ATA. Článek 581 1. Aniž je dotčen systém zvláštních jistot pro karnety ATA/CPD, podléhá propuštění zboží do režimu prostřednictvím písemného celního prohlášení, s výjimkou případů uvedených v příloze 77, poskytnutí jistoty. 2. Celní orgány mohou požadovat, aby byly za účelem usnadnění kontroly režimu vedeny záznamy. Článek 582 1. Pokud je zboží, které bylo propuštěno do režimu v souladu s článkem 576 uvolněno z tohoto režimu propuštěním do volného oběhu, stanoví se výše dluhu na základě prvků výpočtu pro toto zboží v okamžiku přijetí celního prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu. Pokud je zboží propuštěné do režimu v souladu s článkem 576 uvedeno na trh, považuje se za předložené celním orgánům, pokud je navrženo k propuštění do volného oběhu před vypršením lhůty pro vyřízení režimu. 2. Pro účely vyřízení režimu pro zboží uvedené v čl. 576 odst. 1 se jeho spotřeba, zničení nebo bezplatné rozdělení veřejnosti v rámci určité akce považuje za zpětný vývoz, pokud jeho množství odpovídá druhu akce, počtu návštěvníků a důležitosti účasti vystavovatele na této události. První pododstavec se nevztahuje na alkoholické nápoje, tabák a pohonné hmoty. Článek 583 Pokud je zboží propuštěné do režimu propuštěno do některého z režimů s podmíněným osvobozením od cla nebo umístěno do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu I ve smyslu článku 799 nebo svobodného celního skladu nebo umístěno do svobodného celního pásma podléhajícího kontrole typu II ve smyslu článku 799, umožňující vyřízení režimu dočasného použití, musí doklady, jiné než karnety ATA/CPD, nebo záznamy použité pro toto uvedené celně schválené určení nebo jiné je nahrazující doklady obsahovat jeden z těchto údajů: - Mercancías IT, - MI-varer, - VV-Waren, - Εμπορεύματα ΠΕ, - TA goods, - Marchandises AT, - Merci AT, - TI-goederen, - Mercadorias IT, - VM-tavaroita, - TI-varor. Článek 584 Pro železniční dopravní prostředky používané společně na základě dohody, je režim rovněž vyřízen, pokud jsou železniční dopravní prostředky stejného typu nebo stejné hodnoty jako ty, které byly dány k dispozici osobě usazené na celním území Společenství, vyvezeny nebo zpětně vyvezeny. KAPITOLA 6 Pasivní zušlechťovací styk Oddíl 1 Doplňující podmínky pro udělení povolení Článek 585 1. Pokud neexistují ukazatele svědčící o opaku, nepovažují se zásadní zájmy zpracovatelů Společenství za vážně ohrožené. 2. Pokud žádost o povolení podává osoba, která vyváží zboží dočasně vyvážené bez zušlechťovacích operací, provedou celní orgány předběžné šetření podmínek uvedených v čl. 147 odst. 2 kodexu na základě podpůrných dokladů. Články 503 a 504 se použijí přiměřeně. Článek 586 1. V povolení se uvedou prostředky a způsoby, kterými je možné stanovit, zda jsou zušlechtěné výrobky výsledkem zpracování dočasně vyvezeného zboží, nebo kterými lze ověřit, zda byly splněny podmínky systému prosté výměny. Tyto prostředky a způsoby mohou zahrnovat použití informačního dokumentu uvedeného v příloze 104 a prověření záznamů. 2. Pokud povaha zušlechťovacích operací neumožňuje stanovit, zda jsou zušlechtěné výrobky výsledkem zpracování dočasně vyvezeného zboží, může být přesto v řádně odůvodněných případech povolení uděleno za předpokladu, že může žadatel zaručit, že zboží použité v zušlechťovacích operacích má stejný osmimístný kód KN, stejnou obchodní jakost a stejné technické vlastnosti jako zboží dočasně vyvezené. V povolení se upřesní podmínky uplatnění režimu. Článek 587 Pokud je žádost o režim podána z důvodu opravy, musí být dočasně vyvezené zboží opravitelné a režim se nepoužije na zlepšení technického výkonu zboží. Oddíl 2 Ustanovení týkající se provádění režimu Článek 588 1. V povolení se stanoví lhůta pro vyřízení režimu. Pokud to vyžadují zvláštní okolnosti, může být tato lhůta prodloužena i po uplynutí původní lhůty. 2. Čl. 157 odst. 2 kodexu lze použít i po uplynutí původní lhůty. Článek 589 1. Celní prohlášení s návrhem na propuštění dočasně vyváženého zboží do režimu se předkládá v souladu s ustanoveními pro vývoz. 2. V případě předčasného dovozu obsahují doklady předkládané na podporu celního prohlášení s návrhem propuštění zboží do volného oběhu kopii povolení, není-li žádost o toto povolení podána v souladu s čl. 497 odst. 3 písm. d). Ustanovení čl. 220 odst. 3 se použijí přiměřeně. Oddíl 3 Ustanovení týkající se výpočtu výše osvobození od cla Článek 590 1. Pro výpočet částky, která má být odečtena, se neberou v úvahu antidumpingová ani vyrovnávací cla. Vedlejší zušlechtěné výrobky představující odpad, šrot, rezidua, odřezky nebo zmetky se považují za zahrnuté. 2. Při určování hodnoty dočasně vyvezeného zboží podle jedné z metod uvedených v čl. 151 odst. 2 druhém pododstavci kodexu se náklady na nakládku, dopravu a pojištění dočasně vyvezeného zboží do místa zušlechťovací operace nebo poslední zušlechťovací operace nezapočítávají do: a) hodnoty dočasně vyvezeného zboží, která se zohledňuje při určování celní hodnoty zušlechtěných výrobků podle čl. 32 odst. 1 písm. b) bodu i) kodexu; nebo b) nákladů na zušlechtění, pokud hodnota dočasně vyvezeného zboží nemůže být stanovena podle čl. 32 odst. 1 písm. b) bodu i) kodexu. Náklady na nakládku, dopravu a pojištění zušlechtěných výrobků z místa zušlechťovací operace nebo poslední zušlechťovací operace do místa vstupu na celní území Společenství se započítávají do nákladů na zušlechtění. Náklady na nakládku, dopravu a pojištění se skládají z: a) provizí a odměn za zprostředkování, s výjimkou nákupních provizí; b) ceny kontejnerů, které se nepovažují za součást dočasně vyvezeného zboží; c) ceny obalů zahrnující jak práci, tak materiál; d) nákladů na údržbu zboží, která souvisí s jeho dopravou. Článek 591 Částečné osvobození od dovozního cla, kdy se za základ pro výpočet celní hodnoty považují náklady na zušlechtění, lze povolit na žádost. S výjimkou zboží neobchodní povahy se první pododstavec nevztahuje na dočasně vyvážené zboží nepocházející ze Společenství ve smyslu hlavy II kapitoly 2 oddílu 1 kodexu a propuštěné do volného oběhu s nulovou celní sazbou. Články 29 až 35 kodexu se použijí přiměřeně na náklady na zušlechtění, které nezohledňují dočasně vyvezené zboží. Článek 592 V případě podniků, které často provádějí zušlechťovací operace v rámci jednoho povolení, které se nevztahuje na opravy, mohou celní orgány na žádost držitele stanovit průměrnou celní sazbu pro všechny tyto operace (souhrnné vyřízení režimu). Tato sazba se stanoví vždy na dobu nejvýše dvanácti měsíců a vztahuje se dočasně na zušlechtěné výrobky, které byly během tohoto období propuštěny do volného oběhu. Na konci každého období provedou celní orgány vyúčtování a případně použijí ustanovení čl. 220 odst. 1 nebo článku 236 kodexu." 29. V hlavě V části II se kapitola 1 (články 799 až 840) nahrazuje tímto: "KAPITOLA 1 Svobodná celní pásma a svobodné celní sklady Oddíl 1 Ustanovení společná pro oddíly 2 a 3 Pododdíl 1 Definice a obecná ustanovení Článek 799 "kontrolou typu I" kontrola založená především na existenci hrazení; "kontrolou typu II" kontrola založená především na formalitách prováděných v souladu s požadavky režimu uskladňování v celním skladu; "hospodářským subjektem" rozumí každá osoba, která vykonává činnost související s uskladňováním, opracováním, zpracováním, prodejem nebo nákupem zboží ve svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu. Článek 800 Kdokoli může požádat celní orgány, které za tímto účelem byly jmenovány členskými státy, o prohlášení určité části celního území Společenství za svobodné celní pásmo nebo o zřízení svobodného celního skladu. Článek 801 1. Žádost o povolení stavby budov ve svobodném celním pásmu se podává písemně. 2. V žádosti podle odstavce 1 se uvede, jaké činnosti bude budova sloužit, a veškeré další údaje, které celním orgánům, jež jmenovaly členské státy, umožní posoudit důvody pro udělení povolení. 3. Příslušné celní orgány povolení udělení, pokud není ohroženo používání celních předpisů. 4. Odstavce 1, 2 a 3 se vztahují i na přestavbu budovy ve svobodném celním pásmu nebo budov sloužících jako svobodný celní sklad. Článek 802 Celní orgány členských států sdělí Komisi tyto informace: a) svobodná celní pásma existující a fungující ve Společenství podle třídění uvedeného v článku 799; b) příslušné celní orgány, kterým se předkládá žádost uvedená v článku 804. Komise zveřejní informace uvedené v písmenech a) a b) v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství. Pododdíl 2 Schválení evidence zboží Článek 803 1. Výkon činnosti hospodářského subjektu je podmíněn tím, zda celní orgány schválí evidenci zboží uvedenou: - v článku 176 kodexu, pokud se jedná o svobodné celní pásmo s kontrolou typu I nebo o svobodný celní sklad, - v článku 105 kodexu, pokud se jedná o svobodné celní pásmo s kontrolou typu II. 2. Schválení evidence zboží se vydává písemně. Udělí se osobám, které skýtají veškeré záruky nezbytné pro používání ustanovení o svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu. Článek 804 1. Žádost o schválení evidence zboží se podává písemně celním orgánům, které určil členský stát, v němž se svobodné celní pásmo nebo svobodný celní sklad nacházejí. 2. V žádosti podle odstavce 1 se uvede, které činnosti mají být prováděny, přičemž tento údaj se považuje za oznámení podle čl. 172 odst. 1 kodexu. Žádost musí obsahovat: a) podrobný popis evidence zboží, která je nebo bude vedena; b) druh a celní status zboží, jehož se tyto činnosti budou týkat; c) případně režim, ve kterém budou tyto činnosti prováděny; d) veškeré další informace, které celním orgánům umožní přesvědčit se o správném používání platných právních předpisů. Oddíl 2 Ustanovení vztahující se na svobodná celní pásma s kontrolou typu I a pro svobodné celní sklady Pododdíl 1 Kontrolní opatření Článek 805 Hrazení vymezující svobodné celní pásmo musí usnadňovat celním orgánům dohled vně svobodného celního pásma a zabraňovat možnému protiprávnímu výstupu zboží ze svobodného celního pásma. První odstavec se rovněž přiměřeně použije na svobodný celní sklad. Vnější oblast bezprostředně přiléhající k hrazení musí být upravena tak, aby celním orgánům umožňovala přiměřený dohled. K přístupu do této oblasti je třeba souhlasu těchto orgánů. Článek 806 Evidence zboží, která má být vedena pro svobodné celní pásmo nebo svobodný celní sklad, obsahuje zejména: a) veškeré údaje o značkách, číslech, počtu a druhu nákladových kusů, množství a obvyklý obchodní popis zboží a případně identifikační značky kontejnerů; b) informace umožňující sledování zboží v kterémkoli okamžiku, zejména místo, kde se nachází, celně schválené určení, které bylo zboží přiděleno po uskladnění ve svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu nebo opětovném vstoupení do jiných částí celního území Společenství; c) odkazy na dopravní doklad použitý při vstupu a výstupu zboží; d) údaj o celním statusu zboží a případně odkaz na osvědčení potvrzující tento status uvedené v článku 812; e) údaje o obvyklých formách manipulace se zbožím; f) případně jeden z údajů uvedených v článcích 549, 550 nebo 583; g) údaje o zboží, které by při propuštění do volného oběhu nebo do režimu dočasného použití nepodléhalo dovoznímu clu nebo obchodněpolitickým opatřením a u kterého se musí kontrolovat jeho použití či určení. Pokud tím není ovlivněn dohled ani kontrola svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu, nemusí celní orgány některé z těchto údajů vyžadovat. Je-li v rámci určitého režimu nutné vést záznamy, nemusí být informace obsažené v těchto záznamech uváděny v evidenci zboží. Článek 807 Režim aktivního zušlechťovacího styku nebo přepracování pod celním dohledem se pro zušlechtěné nebo přepracované výrobky nebo zboží v nezměněném stavu, které se nachází ve svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu, vyřizuje záznamem v evidenci zboží svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu. Odkazy na tento záznam se zanesou do záznamů aktivního zušlechťovacího styku nebo záznamů přepracování pod celním dohledem. Pododdíl 2 Ostatní ustanovení týkající se provozu svobodného celního pásma s kontrolou typu I a svobodné celní sklady Článek 808 Obchodněpolitická opatření stanovená v aktech Společenství se vztahují na zboží, které není zbožím Společenství, umístěné ve svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu pouze v případě, že se týkají vstupu zboží na celní území Společenství. Článek 809 Pokud jsou při výpočtu celního dluhu zohledňovány údaje použitelné před tím, než bylo zboží podrobeno obvyklé formě manipulace podle přílohy 72, může být v souladu s článkem 523 vydán informační list INF 8 v souladu s článkem 523. Článek 810 Ve svobodném celním pásmu nebo svobodném celním skladu může být zřízen zásobovací sklad v souladu s článkem 40 nařízení (ES) č. 800/1999. Článek 811 V případě zpětného vývozu zboží, které není zbožím Společenství a které není vyloženo nebo je přeloženo, není oznámení uvedené v čl. 182 odst. 3 kodexu vyžadováno. Článek 812 Potvrzují-li celní orgány podle čl. 170 odst. 4 kodexu, že zboží je zbožím Společenství nebo zbožím, které není zbožím Společenství, použijí k tomu tiskopis odpovídající vzoru a ustanovením uvedeným v příloze 109. Hospodářský subjekt potvrdí status zboží Společenství prostřednictvím tohoto tiskopisu, pokud zboží, které není zbožím Společenství, bylo navrženo k propuštění do volného oběhu v souladu s čl. 173 písm. a) kodexu, včetně vyřízení režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo přepracování pod celním dohledem. Oddíl 3 Ustanovení vztahující se na svobodná celní pásma s kontrolou typu II Článek 813 Aniž jsou dotčena ustanovení oddílu 1 a článku 814, vztahují se ustanovení pro režim uskladňování v celním skladu též na svobodné celní pásmo s kontrolu typu II. Článek 814 Pokud je zboží, které není zbožím Společenství a které není vyloženo nebo je pouze překládáno, umístěno do svobodného celního pásma za použití místního celního řízení a poté je zpětně vyvezeno za použití stejného celního řízení, mohou celní orgány hospodářské subjekty zprostit povinnosti sdělovat příslušným celním úřadům každý vstup a výstup tohoto zboží. V takovém případě musí kontrolní opatření zohledňovat zvláštní charakter situace. Krátkodobé uskladňování zboží v souvislosti s touto překládkou je považováno za nedílnou součást překládky." 30. Čl. 859 se mění takto: a) bod 6 se nahrazuje tímto: "6. jedná-li se o zboží dočasně skladované nebo propuštěné do režimu, výstup tohoto zboží z celního území Společenství nebo jeho umístění do svobodného celního pásma s kontrolou typu I ve smyslu článku 799 nebo do svobodného celního skladu bez splnění předepsaných formalit;" b) bod 9 se nahrazuje tímto: "9. v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku a přepracování pod celním dohledem, překročení lhůty povolené pro předložení vyúčtování režimu v případě, že pokud by žádost byla podána včas, lhůta by byla prodloužena;" c) doplňuje se nový bod 10, který zní: "10. překročení lhůty povolené pro dočasné vynětí z celního skladu, v případě, že pokud by žádost byla podána včas, lhůta by byla prodloužena." 31. V příloze 10 se doplňuje: "6309 | Obnošené oděvy a jiné použité textilní výrobky | Sběr a balení za účelem dopravy" | 32. V příloze 37 se v hlavě I části B odst. 2 písm. f) bodě aa) doplňuje odstavec, který zní: "Pokud povolení pro sklad typu E stanoví, že se na tento sklad vztahují též postupy pro sklad typu D, musí být vyplněny i kolonky 33 a 47." 33. Příloha 37a se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. 34. Příloha 38 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. 35. Příloha 45a se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení. 36. Příloha 47a se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení. 37. Přílohy 67 až 103 se nahrazují zněním (přílohy 67 až 77) uvedeným v příloze V tohoto nařízení. 38. Přílohy 105, 106 a 107 se zrušují. Článek 2 1. Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 2. Odstavce 1 až 30 a 32 až 38 článku 1 se použijí ode dne 1. července 2001. 3. Každé povolení udělující status schváleného příjemce musí být ke dni, který stanoví celní orgány, nejpozději však k 31. březnu 2004 v souladu s článkem 408a nařízení (EHS) č. 2454/93. Před 1. lednem 2004 zhodnotí Komise používání článku 408a nařízení (EHS) č. 2454/93 ve vztahu k článkům 367 až 371 uvedeného nařízení. Toto zhodnocení bude založeno na zprávě sestavené z příspěvků členských států. Komise může rozhodnout na tomto základě a v souladu s postupem výboru, zda a za jakých podmínek je nutný odklad data uvedeného v prvním pododstavci. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 4. května 2001. Za Komisi Frederik Bolkestein člen Komise [1] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. [2] Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 17. [3] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. [4] Úř. věst. L 330, 27.12.2000, s. 1. [5] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. [6] Úř. věst. L 62, 7.3.1980, s. 5. [7] Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. [8] Úř. věst. L 318, 20.12.1993, s. 18. [9] Úř. věst. L 91, 22.4.1995, s. 45. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I Příloha 37a hlava II odst. B se mění takto: 1. Na konec vysvětlivky k datové skupině "Značka jistoty" u atributu GRN se vkládá: "Referenční číslo jistoty (GRN) přiděluje celní úřad záruky za účelem identifikace jednotlivých jistot a tvoří se takto: Kolonka | Obsah | Typ kolonky | Příklady | 1 | Poslední dvě číslice roku, kdy byla jistota přijata (YY) | numerické 2 | 97 | 2 | Identifikace země, ve které byla jistota poskytnuta (kód země ISO alfa-2) | alfabetické 2 | IT | 3 | Jedinečná identifikace přijetí pro daný rok a zemi, kterou vydal celní úřad záruky | alfanu