ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (2) by měly mít mince znějící na euro nebo centy, a odpovídající nominálním hodnotám a technickým specifikacím ve všech „zúčastněných“ členských státech, podle uvedeného nařízení postavení zákonného platidla. Poté, co byly tyto mince uvedeny dne 1. ledna 2002 do peněžního oběhu, obíhají po celé eurozóně.
(8)

Pokud dotyčné strany nemohou vyřešit rušení způsobené systémy komunikace přes rozvody elektrické energie, měly by příslušné orgány požádat o prokázání shody příslušného systému a případně zahájit další posouzení. Toto posouzení by mělo zahrnovat ověření shody daného systému se směrnicí o EMK. Pokud nebylo této shody dosaženo, měly by příslušné orgány přijmout přiměřená, nediskriminační a transparentní opatření na prosazení shody daného systému.
(2)

Vědecký výbor pro potraviny ve stanovisku ze dne 4. prosince 2002 dospěl k závěru, že řada polycyklických aromatických uhlovodíků jsou genotoxické karcinogeny. Vzhledem k bezprahovým účinkům genotoxických látek by obsah polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách měl být snížen na co nejnižší rozumně dosažitelnou úroveň. Vědecký výbor pro potraviny dospěl k závěru, že benzo(a)pyren by mohl být použit jako indikátor výskytu a účinku karcinogenních polycyklických aromatických uhlovodíků, uvedených v příloze, v potravinách. Aby se při příštím přezkoumání vědělo, zda je vhodné nadále využívat benzo(a)pyren jako indikátor, je třeba provést další analýzy příslušných podílů těchto polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách. K dispozici jsou metody zjišťování více polycyklických aromatických uhlovodíků.
(10)

V případech, kdy podle článku 10 přístupové směrnice a článku 18 a přílohy VII směrnice o univerzální službě uloží vnitrostátní regulační orgány povinnosti nediskriminace při poskytování některých služeb pronajatých okruhů, vztahuje se zásada nediskriminace na všechny relevantní aspekty poskytovaných služeb, jako jsou objednávání, přechod, dodávání, kvalita, doba trvání opravy, podávání zpráv a sankce; u smluv o pronajatých okruzích je nanejvýš vhodné pokrýt tyto aspekty dohodou o rozsahu služeb; namísto sankcí by mohly být v dohodě zahrnuty kompenzace za nesplnění smluvních požadavků, pokud by to bylo vhodnější s ohledem na právní rámec v daném členském státě.
D.

Nejpozději do tří let po zveřejnění tohoto doporučení by Evropská skupina pro archivnictví měla předložit zprávu o pokroku při provádění přednostních opatření uvedených v bodu B.
1.

Členské státy se vyzývají, aby v průběhu roku 2005 odebraly a analyzovaly vzorky, a to pro kombinace produktů / reziduí pesticidů stanovené v příloze I, přičemž se vychází z počtu vzorků každého produktu, jenž byl členským státům přidělen v příloze II, a odpovídajícím způsobem se zohlední vnitrostátní podíl a podíl Společenství a třetích zemí na trhu daného členského státu. Pokud možno by v případě pesticidů, které představují akutní nebezpečí, jako jsou např. estery kyseliny fosforečné, endosulfan a N-methyl-karbamáty, měl být přiměřený počet vzorků těchto produktů: hrušek, brambor, mrkve, pomerančů nebo mandarinek a okurek podroben samostatné analýze jednotlivých jednotek v druhém laboratorním vzorku, pokud jsou takové pesticidy zjištěny a obzvláště pokud se jedná o produkty jednoho producenta. Počet jednotek by měl být v souladu se směrnicí Komise 2002/63/ES (8). Měly by být odebrány dva vzorky. Pokud první laboratorní vzorek obsahuje detekovatelné reziduum pesticidu, na který je analýza zaměřena, měly by se jednotky druhého vzorku analyzovat samostatně. Každý členský stát by měl odebrat alespoň deset vzorků příkrmů pro kojence a malé děti vyrobených převážně na bázi zeleniny, ovoce nebo obilovin. Vzorky by se měly odebírat z produktů pocházejících z ekologického zemědělství. Počet vzorků by měl být přiměřený podílu ekologických produktů na trhu každého členského státu, přičemž se odebere nejméně jeden vzorek.
5.

S ohledem na udělování licencí k on-line právům by se vztah mezi nositeli práv a kolektivními správci práv, založený buď na smluvních ujednáních nebo statutárních ustanoveních členství, měl řídit alespoň tímto: a) nositelé práv by měli mít možnost určit, která on-line práva svěří do kolektivní správy; b) nositelé práv by měli mít možnost určit územní rozsah mandátu kolektivních správců práv; c) nositelé práv by měli mít, po včasném oznámení svého úmyslu, právo na odebrání jakéhokoliv z on-line práv a na převedení správy těchto práv vykonávané pro více území na jiného kolektivního správce práv, a sice bez ohledu na členský stát sídla nebo státní příslušnosti kolektivního správce práv či nositele práv; d) v případě, že nositel práv převedl správu on-line práva na jiného kolektivního správce práv, aniž by tím byly dotčeny ostatní formy spolupráce mezi správci práv, měli by všichni dotčení kolektivní správci práv zajistit, aby tato on-line práva byla vyňata ze stávající vzájemné smlouvy o zastupování, kterou mezi sebou uzavřeli.
2.

Členské státy by měly uskutečnit své plány uvolňování nouzových zásob ropy, aby se tak zapojily do mezinárodní kolektivní akce v důsledku narušení dodávek způsobeného hurikánem Katrina s cílem pokrýt výpadek produkce ropy v období od 2. září 2005 do 2. října 2005, a to i v případě, že toto uvolnění zásob způsobí dočasné snížení úrovně jejich nouzových zásob ropy pod povinné minimum.
(4)

Pokud jde o stanovení míry změn spotřebitelských cen, právní rámec HISC vyžaduje, aby HISC zohledňovaly kolísání mezi nulovými a kladnými cenami. Pokud by byl tento požadavek vytržen z kontextu, mohlo by to vést k domněnce, že by HISC v důsledku reformy měly vykazovat velmi výrazný pokles inflace. V souvislosti s touto reformou se však Komise (Eurostat) domnívá, že v důsledku stanovení cen různými metodami oceňování by se takové zohlednění projevilo neodůvodněnou změnou cen.
7.

budou provádět systematické shromažďování kinematografických děl tvořících součást jejich audiovizuálního dědictví, a to na základě zákonné nebo smluvní povinnosti ukládat nejméně jednu vysoce kvalitní kopii těchto kinematografických děl u určených subjektů. Při stanovení podmínek jejich ukládání by členské státy měly zajistit, aby: a) během přechodného období pokryly alespoň vyrobená kinematografická díla nebo kinematografická díla vzniklá v koprodukci, která získala podporu z veřejných finančních prostředků na národní nebo regionální úrovni; po uplynutí tohoto přechodného období by měly pokrýt, pokud možno, veškerou výrobu, včetně té, která nezískala žádnou podporu z veřejných finančních prostředků, b) uložená kinematografická díla měla dobrou technickou kvalitu, usnadňující jejich uchování a možnost rozmnožování, a aby spolu s nimi byla případně poskytnuta metadata ve standardizované formě, c) k uložení došlo v době zpřístupnění filmu veřejnosti, a v každém případě nejpozději do dvou let od této doby;
(4)

Počet výzkumných pracovníků, které bude Společenství potřebovat, má-li splnit svůj cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Barceloně v březnu 2002, totiž investovat do výzkumu 3 % HDP, se odhaduje na 700 000. Tento cíl by měl být splněn prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření, například zvýšením přitažlivosti vědecké kariéry u mladých lidí, podporou zapojení žen do vědeckého výzkumu, zvyšováním příležitostí pro vzdělávání a mobilitu ve výzkumu, zlepšením kariérních vyhlídek pro výzkumné pracovníky v rámci Společenství a otevřením Společenství státním příslušníkům třetích zemí, kteří by mohli být přijati pro účely výzkumu.
(4)

Počet výzkumných pracovníků, které bude Společenství potřebovat, má-li splnit svůj cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Barceloně ve dnech 15. a 16. března 2002, totiž investovat do výzkumu 3 % HDP, se odhaduje na 700 000. Tento cíl by měl být splněn prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření, jako například zvýšení přitažlivosti vědecké kariéry u mladých lidí, podpora zapojení žen do vědeckého výzkumu, zvyšování příležitostí pro vzdělávání a mobilitu ve výzkumu, zlepšení kariérních vyhlídek pro výzkumné pracovníky v rámci Společenství a otevření Společenství příslušníkům třetích zemí, kterým by mohl být pro účely výzkumu umožněn vstup do společného prostoru a cestování v něm.
(4)

Nyní je již k dispozici více údajů o přítomnosti PCB s dioxinovým efektem v krmivech a potravinách. Proto byly maximální limity stanoveny pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem vyjádřenou v ekvivalentech toxicity Světové zdravotnické organizace (WHO) za použití WHO-TEF (faktorů ekvivalentní toxicity WHO), jelikož tento přístup je z toxikologického hlediska nejvhodnější. V zájmu zajištění hladkého přechodu by měly vedle nově stanovených limitů pro sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem zůstat po přechodné období v platnosti i stávající maximální limity pro dioxiny.
2.

do těchto dohod nebo jiných ujednání zařadily zejména ustanovení týkající se těchto otázek: a) přesného vymezení a dodržování pravomocí každého orgánu; b) výměny a vzájemného využívání důležitých informací a případně strategického, taktického a operativního zpravodajství zejména umožněním vzájemného přímého nebo nepřímého přístupu do databází, s náležitým ohledem na osobní práva a pravidla o ochraně údajů; c) rozvoje a podporování osvědčených postupů; d) postupů v případě provozních záležitostí a případně: — společných akcí, — společných mobilních hlídkových jednotek, — společných vyšetřovacích týmů, — společných zpravodajských týmů, — sdílení zařízení různými orgány a spolupráce při vývoji, nákupu, uvádění do provozu a používání techniky; e) výměny styčných důstojníků na velitelské úrovni v případě policejních složek, celních orgánů a dalších příslušných orgánů a rovněž u vnitrostátní jednotky Europolu a vnitrostátních kanceláří Europolu za účelem posílení vzájemné důvěry a usnadnění komunikace, bude-li to považováno za potřebné a v souladu s vnitrostátními právními předpisy; f) společného výcviku pro příslušné orgány, případně s podporou ze strany CEPOL; g) výměny informací o metodách analýzy a vyšetřování a případně o společném hodnocení jejich využití; h) výměny statistických údajů o trestné činnosti a případně o vývoji společného systému shromažďování těchto údajů; i) případně vnitrostátnímu podporování koncepce platformy společné pro více orgánů, skládající se z policejních důstojníků a zástupců celních orgánů a dalších příslušných orgánů, zejména v případě mezinárodní výměny informací; j) případné účasti v mnohostranných stálých strukturách pro spolupráci mezi policií, celními orgány a dalšími donucovacími orgány v regionech na vnitřních hranicích členských států; k) přijímání opatření pro úzkou spolupráci na místní úrovni; l) společných tiskových prohlášení v případě společných akcí;
I.

aby členské státy v zájmu podpory rozvoje průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb přijaly opatření nezbytná pro zajištění ochrany nezletilých osob a lidské důstojnosti ve všech audiovizuálních a on-line informačních službách tím, že: 1) zváží zavedení opatření v rámci svého vnitrostátního práva nebo právní praxe, pokud jde o právo na uveřejnění odpovědi nebo rovnocenné prostředky nápravy v souvislosti s on-line médii, při dodržení vnitrostátních a ústavních právních předpisů, a aniž by byla dotčena možnost upravit způsob jeho výkonu, aby se zohlednily zvláštnosti každého typu média; 2) s cílem podpořit využití výsledků technologického rozvoje a jako doplněk platných právních a jiných opatření týkajících se služeb vysílání způsobem slučitelným s těmito opatřeními a v úzké spolupráci s dotčenými stranami pomohou prosadit: a) opatření, která umožní nezletilým osobám odpovědně užívat audiovizuální a on-line informační služby, a to zejména zvyšováním úrovně povědomí rodičů, učitelů a školitelů o potenciálu nových služeb a o prostředcích umožňujících zajištění jejich bezpečnosti pro nezletilé osoby, zejména pomocí programů mediální gramotnosti nebo mediálního vzdělávání, a například průběžnou odbornou přípravou v rámci školního vzdělávání, b) pokud je to vhodné a nutné, opatření usnadňující identifikaci kvalitního obsahu a služeb pro nezletilé osoby a přístup k nim, mimo jiné poskytováním prostředků pro přístup k nim ve vzdělávacích zařízeních a na veřejných místech, c) opatření pro větší informovanost občanů o možnostech, které nabízí internet. Příklady možných opatření týkajících se mediální gramotnosti jsou uvedeny v příloze II; 3) budou podporovat odpovědný přístup odborníků, zprostředkovatelů a uživatelů nových sdělovacích prostředků, jako je internet, prostřednictvím: a) doporučení pro průmysl audiovizuálních a on-line informačních služeb, aby při zachování svobody projevu a svobody tisku bránil veškeré diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace ve všech audiovizuálních a on-line informačních službách a aby proti takové diskriminaci bojoval, b) vyzývání k ostražitosti a oznamování stránek považovaných za protiprávní, aniž by byla dotčena směrnice 2000/31/ES, c) vypracování kodexu chování ve spolupráci s odborníky a regulačními orgány na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství; 4) budou podporovat opatření určená k potírání všech protiprávních činností ohrožujících nezletilé osoby na internetu a ke zvýšení jeho bezpečnosti; v úvahu by se měla vzít mimo jiné tato opatření: a) zavedení značky kvality pro poskytovatele služeb, která umožní uživatelům snadné ověření skutečnosti, zda se daný poskytovatel přihlásil k dodržování kodexu chování, b) zavedení vhodných prostředků pro oznamování protiprávní nebo podezřelé činnosti na internetu;
2.

Při realizaci omezujících programů podle čl. 4a odst. 2 rozhodnutí 2003/766/ES by členské státy měly zohlednit tyto zásady: a) Opatření na omezení šíření organismu ze zamořených zón do oblastí, které jsou organismu prosté („omezující opatření“). Měla by být stanovena v zóně („omezující zóna“), která by měla sahat alespoň 10 km do zamořené zóny a alespoň 30 km do zóny nezamořené. Na kukuřičných polích v omezující zóně by členské státy měly zajistit, aby: — byl osevní postup organizován tak, že kukuřice není v žádném období dvou po sobě následujících let pěstována více než jednou, nebo — osevní postup probíhal tak, že kukuřice může být pěstována dvakrát v období tří po sobě následujících let a alespoň jeden z těchto kukuřičných porostů je podle systému pro místní předpověď vývoje organismu založen po vylíhnutí larev, nebo — osevní postup probíhal tak, že kukuřice může být pěstována dvakrát v období tří po sobě následujících let, pokaždé v kombinaci s účinným ošetřením insekticidy proti dospělým jedincům nebo s jinými opatřeními nebo ošetřeními, která zaručují obdobnou úroveň ochrany proti organismu. b) Opatření vycházející z celoplošné ochrany proti škůdcům ve zbývající části zamořené zóny, která mají snížit možnost dalšího šíření organismu a zajistit udržitelnou produkci kukuřice („opatření na potlačení“). c) Výskyt organismu v nezamořené části omezující zóny by měl být důkladně monitorován pomocí vhodných pastí s pohlavními feromony a s ohledem na místní podmínky a charakteristiky omezující zóny.
(6)

Digitalizace je důležitým prostředkem pro zajištění širšího přístupu ke kulturnímu materiálu. V některých případech jde o jediný prostředek, který zaručí, že tento materiál bude dostupný budoucím generacím. V členských státech proto v současné době probíhá řada iniciativ v oblasti digitalizace, ale úsilí je roztříštěno. Vzájemně sladěná akce členských států, pokud jde o digitalizaci jejich kulturního dědictví, by vedla k větší soudržnosti při výběru materiálu a zabránila vícenásobné digitalizaci. Rovněž by vedla k vytvoření bezpečnějšího prostředí pro společnosti, které investují do digitalizačních technologií. Přehledy stávajících a plánovaných činnosti v oblasti digitalizace a kvantitativní cíle pro digitalizaci by pomohly k dosažení těchto záměrů.
(1)

Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Aby bylo možné vytvářet reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o monitorování reziduí pesticidů v řadě potravinářských produktů, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se uznává, že hlavní složky evropské stravy sestávají zhruba z 20–30 potravinářských produktů. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely monitorování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Každý pesticid by proto měl být monitorován ve 20–30 potravinářských produktech po dobu několika tříletých cyklů.
6.

Pro povodí, kde mohou emise ethylendiamintetraoctové kyseliny (EDTA) zapříčinit riziko, by měl příslušný členský stát stanovit normy environmentální kvality a vnitrostátní opatření ke snížení znečištění, jejichž cílem je, aby tyto normy environmentální kvality byly splněny do roku 2015, by měla být začleněna do plánů povodí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (11).
6.

V případě, že ještě není stanoven, by členské státy měly zřídit nebo jmenovat vnitrostátní subjekt, který je s to poskytovat odborný posudek týkající se správy fondu a nákladů na vyřazování zařízení z provozu. Tento subjekt by měl být nezávislý na přispěvatelích fondu. Vnitrostátní subjekt by měl každoročně přezkoumat shromážděné finanční zdroje a pravidelně, alespoň každých 5 let, přezkoumat odhady nákladů na vyřazování z provozu. Veškeré nesrovnalosti mezi odhady nákladů a shromážděnými zdroji by se měly včas řešit. Členské státy by měly každoročně podávat Komisi zprávu o závěrech řízení příslušného výše zmíněného vnitrostátního subjektu.
(6)

Je důležité, aby údaje shromážděné podle tohoto doporučení byly pravidelně sdělovány Komisi. Komise zajistí zanesení těchto údajů do databáze. Rovněž by měly být poskytnuty údaje z předchozích let, které byly získány využitím metody analýzy podle požadavků stanovených ve směrnici Komise 2002/69/ES ze dne 30. července 2002, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu dioxinů a stanovení PCB s dioxinovým efektem v potravinách (4), a odrážející pozaďové hodnoty,
(17)

Třebaže by tyto zkušební metody měly být používány jako referenční metody, upřednostňovány by měly být zkušební metody in vitro, které poskytují rovnocenné výsledky, neboť metody in vivo jsou z etických důvodů sporné. Průmysl by měl více usilovat o vývoj zkušebních metod in vitro pro ochranu před UVB i UVA zářením.
11.

Je-li to možné a účelné, připravte seťové lůžko pro každou novou plodinu zaoráním nebo odstraněním starých klasů, stébel a dalších sklizňových zbytků, které mohly nebo potenciálně mohou sloužit jako substráty pro růst hub tvořících mykotoxiny. V oblastech, které jsou náchylné k erozi, může být v zájmu ochrany půdy žádoucí zvolit orebný systém zpracování. Jinak je nutné věnovat zvláštní pozornost posklizňovým zbytkům, které by mohly být zdrojem kontaminace následné plodiny houbami rodu Fusarium: tyto posklizňové zbytky by měly být co nejjemněji rozdrceny během sklizně nebo po sklizni předplodiny a zapraveny do půdy, aby se umožnil jejich rozklad (mulčování).
DOPORUČENÍ RADY

ze dne 12. června 2007,

týkající se sdílení informací o teroristických únosech

(2007/562/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

vzhledem k těmto důvodům:

Schopnosti dotčeného členského státu by byly významně posíleny, jestliže by mohl využít zkušeností, které ve srovnatelných situacích získaly jiné členské státy.

DOPORUČUJE,

(1) V případě únosu mohou tyto informace pomoci rychle zjistit, zda jiné členské státy již mají zkušenosti s únosy občanů EU v téže oblasti, spáchanými stejnou teroristickou skupinou nebo za srovnatelných okolností. Dotčený členský stát poté může kontaktovat určenou kontaktní osobu. Další informace a zkušenosti by měly být sdíleny na dvoustranném základě v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Please complete all fields in this box

PŘÍLOHA 2

Completion of the following information is optional in accordance with national law
(11)

Zdá se proto být nutné lépe využívat stávajících údajů a v případě potřeby vytvořit mechanismus sledování a podávání zpráv týkajících se zranění, což by mohlo v členských státech zajistit koordinovaný přístup k vytváření a zavádění vnitrostátních politik v oblasti prevence zranění, včetně výměny osvědčených postupů. Takovýto mechanismus by mohl být vytvořen v rámci programu Společenství v oblasti veřejného zdraví (2), veškerých následných programů a všech dalších příslušných programů Společenství a měl by být založen na reprezentativních vnitrostátních nástrojích pro sledování a podávání zpráv týkajících se zranění, které budou vytvořeny tak, aby byly propojené a navzájem se doplňovaly.
(1)

Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Aby bylo možné vytvářet reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o monitorování reziduí pesticidů v řadě potravinářských produktů, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely monitorování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.
2.

Prováděcí zprávy členských států eurozóny ukazují, že pokrok probíhá ve všech oblastech a odráží tak podstatná opatření v mnoha zemích. Vzhledem k růstu eurozóny v souladu s jejím potenciálem, k pozitivnímu vývoji na trzích práce, který se odráží v klesající míře nezaměstnanosti a zvýšení zaměstnanosti, a k řadě probíhajících reforem se podstatně zlepšily výhledy prodlouženého hospodářského vzestupu. Zlepšení hospodářské situace je do určité míry výsledkem strukturálních reforem provedených v minulosti. Toto tempo by mělo být využito s cílem energicky pokračovat v provádění reformních strategií a strategií rozpočtové konsolidace. Užší vzájemná hospodářská a finanční závislost, kterou existence jednotné měny přináší, nutí členské státy k provádění ambiciózních politik, které vedle cíle spočívajícího ve zvýšení růstového potenciálu zahrnují rovněž opatření zajišťující hladký průběh přizpůsobení v rámci měnové unie. V této souvislosti je nezbytná účinná koordinace hospodářských politik na úrovni eurozóny. Tato koordinace politik by rovněž pomohla podpořit politická opatření v členských státech zaměřená na dosažení fiskální kázně a provedení strukturálních reforem. To je nezbytné ke zvýšení růstového potenciálu hospodářství, zvýšení odolnosti eurozóny vůči asymetrickým šokům a tím zachování cenové stability při současné podpoře hospodářské dynamiky v eurozóně.
(5)

Měly by být shromažďovány údaje o prodávaných potravinách ve formě, v které jsou prodávány, bez ohledu na jejich další úpravu (např. mletá káva, džusy a konzervované potraviny, které se před spotřebou neohřívají) a o prodávaných potravinách analyzovaných tak, jak jsou spotřebovávány, tj. analyzovaných po další úpravě v laboratoři (např. uvařená káva a konzervované potraviny, které se před spotřebou ohřívají). V posledním uvedeném případě by se tam, kde je to vhodné, mělo postupovat podle pokynů k přípravě uvedených na obalu. Pokrmy připravované doma z čerstvých surovin (např. zeleninová polévka z čerstvé zeleniny nebo dušená směs masa se zeleninou) by neměly být zahrnuty do tohoto monitorovacího programu, protože pro zkoumání toho, jak metody používané při vaření působí na množství furanu v potravinách, je vhodnější výzkumný projekt.