Úřední věstník C 074 , 10/03/1998 S. 0009 - 0018



Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře (98/C 74/06) (Text s významem pro EHP) 1. Úvod Kritéria používaná Komisí při zjišťování, zda je vnitrostátní regionální podpora slučitelná se společným trhem podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a písm. c) Smlouvy o ES byla stanovena v řadě dokumentů různého druhu, které byly představeny členským státům a dalším zúčastněným stranám [1]. Rostoucí počet těchto dokumentů, jejich různorodost a skutečnost, že se vztahují k dlouhému období, změny v myšlení a praxi Komise i členských států a potřeba soustředit podporu a omezit narušování soutěže způsobily, že je nutné usilovat o průhlednost, aktualizaci a zjednodušení přehodnocením všech kritérií, která jsou v současné době používána, a nahrazením uvedených dokumentů [2] jediným textem. Níže uvedený text má snahu naplnit tuto potřebu. Podpůrná opatření, která jsou předmětem těchto pokynů ("regionální podpora") se liší od jiných kategorií vládní podpory (zejména od podpory na výzkum a rozvoj, ochranu životního prostředí, nebo podpory podnikům v potížích) v tom smyslu, že jsou určena konkrétním regionům a jejich specifickým cílem je rozvoj těchto regionů [3]. Regionální podpora je určena k rozvoji znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst v trvale udržitelném kontextu. Podporuje rozšíření, modernizaci a rozrůznění činností provozoven, které se nacházejí v těchto regionech a povzbuzuje zde zřizování nových podniků. Za účelem posílení tohoto rozvoje a snížení případných záporných vlivů způsobených přemístěním je nutné, aby bylo udělení takové podpory podmíněno udržením investic a vytvořených pracovních míst ve znevýhodněných regionech po minimální dobu. Ve výjimečných případech, jsou-li strukturální znevýhodnění daného regionu příliš velká, nemusí být taková podpora dostatečná k tomu, aby podnítila proces regionálního rozvoje. Pouze v takových případech lze regionální podporu doplnit podporou na provoz. Komise se domnívá, že regionální podpora může účinně plnit úlohu, která jí je přidělena, a proto odůvodnit následná narušení soutěže za předpokladu, že se bude držet určitých zásad a dodržovat určitá pravidla. Nejdůležitější mezi těmito zásadami je výjimečná povaha nástroje, jež spočívá v plnění litery a ducha článku 92. Ve skutečnosti je taková podpora v Evropské unii myslitelná pouze za předpokladu, že bude využívána v omezené míře a zůstane zaměřena na nejvíce znevýhodněné regiony [4]. Jestliže se podpora stane obecnou a, jak tomu bylo dříve, běžnou, potom ztratí veškeré své podpůrné vlastnosti a pozbude hospodářského vlivu. Současně by podpora byla na překážku normálnímu vzájemnému působení tržních sil a snížila by efektivitu hospodářství Společenství jako celku. 2. Rozsah Komise použije těchto pokynů na regionální podporu udělenou v každém odvětví hospodářství, s výjimkou výroby, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů, které jsou uvedeny v příloze II Smlouvy, rybolovu a uhelného průmyslu. Navíc některá z odvětví [5], kterých se pokyny týkají, jsou též upravena specificky zaměřenými předpisy. Výjimka ze zásady neslučitelnosti, kterou stanoví čl. 92 odst. 1 Smlouvy, může být udělena u regionální podpory pouze v případě, že lze zaručit rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu [6]. Význam, který bude přikládán výhodám podpory, se bude pravděpodobně lišit podle použité výjimky, přičemž podpora bude mít nepříznivější vliv na soutěž v situacích, které jsou popsány v čl. 92 odst. 3 písm. a), spíše než v případech popsaných v čl. 92 odst. 3 písm. c) [7]. Jednotlivá platba podpory ad hoc [8] jednotlivému podniku nebo podpora omezená na jednu oblast činnosti může mít velký vliv na soutěž na daném trhu a její vliv na regionální rozvoj bude pravděpodobně příliš omezený. Taková podpora obecně spadá do okruhu specifických nebo odvětvových průmyslových politik a často není v souladu s duchem politiky regionální podpory jako takové [9]. Politika regionální podpory musí zůstat, pokud jde o přidělení produktivních zdrojů mezi různá hospodářská odvětví a činnosti, neutrální. Komise se domnívá, že taková podpora nesplňuje podmínky stanovené v předešlém odstavci, pokud není prokázán opak [10]. Proto budou uvedené výjimky běžně udělovány pouze pro víceodvětvové režimy podpory otevřené pro všechny podniky dotyčných odvětví v daném regionu. 3. Vymezení regionů 3.1 Dotyčné regiony musejí splnit podmínky stanovené ve výjimkách, aby režimy podpory na ně zaměřené mohly využívat jednu z výjimek. Komise prostřednictvím předem určených analytických kritérií stanoví, zda jsou podmínky splněny. 3.2 Z hlediska zásady uvedené v úvodu těchto pokynů (zásady výjimečné povahy podpory) Komise předpokládá, že celkový rozsah regionů ve Společenství, kterým bude poskytována podpora, musí být menší než rozsah regionů, kterým podpora poskytována nebude. V praxi to za použití nejběžnější měřicí jednotky rozsahu podpory (procento obyvatelstva, kterého se bude podpora týkat) znamená, že celkové pokrytí regionální podporou musí být menší než 50 % počtu obyvatelstva Společenství. 3.3 Vzhledem k tomu, že se dvě uvedené výjimky vztahují k regionálním problémům rozdílné povahy a intenzity, musí být v rámci celkového omezení rozsahu podpory uvedené v bodu 3.2 dána přednost regionům, které jsou postiženy nejnaléhavějšími problémy [11]. 3.4 Vymezení způsobilých regionů musí proto vést k územnímu soustředění podpory v souladu se zásadami uvedenými v bodech 3.2 a 3.3. Výjimka v čl. 92 odst. 3 písm. a) 3.5 Ustanovení čl. 92 odst. 3 písm. a) stanoví, že podpora, která má napomoci hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou mírou nezaměstnanosti, může být považována za slučitelnou se společným trhem. Jak uvedl Soudní dvůr Evropských společenství, použití slov "mimořádně" a "vysokou mírou" ve výjimce obsažené v čl. 92 odst. 3 písm. a) ukazuje, že se týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace extrémně nepříznivá v porovnání se Společenstvím jako celkem [12]. Komise se tedy na základě vyzkoušeného přístupu domnívá, že stanovené podmínky jsou splněny v případě, že region, který je zeměpisnou jednotkou úrovně NUTS II [13], má na obyvatele hrubý domácí produkt (HDP) měřený podle standardů kupní síly (SKS) nižší než 75,0 % průměru Společenství [14]. HDP/SKS každého regionu a průměr Společenství, které budou použity v analýze, se musí vztahovat k průměru za poslední tři roky, za které je statistika dostupná. Tyto veličiny se počítají na základě údajů dodaných Statistickým úřadem Evropských společenství. Výjimka v čl. 92 odst. 3 písm. c) 3.6 Oproti čl. 92 odst. 3 písm. a), v němž je předmětná situace přesně a formálně definovaná, umožňuje čl. 92 odst. 3 písm. c) při definování obtíží regionu, které mohou být zmírněny poskytnutím podpory, větší volnost. V tomto případě se tedy příslušné ukazatele nemusí nutně omezovat na životní úroveň a míru nezaměstnanosti. V každém případě může být příslušný rámec pro zhodnocení těchto obtíží stanoven nejen Společenstvím jako celkem, ale také příslušným členským státem. Soudní dvůr v případu 248/84 (viz poznámka pod čarou č. 12) vyjádřil na tyto dvě záležitosti (rozsah problémů, kterých se to týká a referenční rámec pro analýzu) svůj názor takto: "Na druhé straně je výjimka v čl. 92 odst. 3 písm. c) svým rozsahem širší do té míry, že povoluje rozvoj určitých oblastí, aniž by byly omezeny hospodářskými podmínkami stanovenými v čl. 92 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že" podpora záporně neovlivňuje obchodní podmínky v takové míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. "Toto ustanovení dává Komisi pravomoc schválit podporu, jež je zamýšlena k dalšímu hospodářskému rozvoji oblastí členského státu, které jsou v porovnání s vnitrostátním průměrem znevýhodněny". 3.7 Regionální podpora, které se týká výjimka v písmenu c), však musí tvořit součást souvislé regionální politiky členského státu a musí splňovat výše uvedené zásady zeměpisného soustředění. Z toho důvodu, že je zamýšlena pro regiony, které jsou méně znevýhodněné, než ty uvedené v písmenu a), je taková podpora, ve větší míře než později uvedená, výjimečná a může být povolena pouze ve velmi omezené míře. Vzhledem k tomu se bude moci pouze velmi malá část vnitrostátního území členského státu předem kvalifikovat pro uvedenou podporu. Z tohoto důvodu nesmí počet obyvatelstva v regionech spadajících pod čl. 92 odst. 3 písm. c) překročit 50 % počtu obyvatelstva v regionech, kterých se týká výjimka podle čl. 92 odst. 3 písm. a) [15]. Na druhé straně skutečnost, že povaha takové podpory umožňuje vzít v úvahu zvláštnosti členského státu, nevylučuje tuto podporu z potřeby jejího přezkoumání z hlediska zájmů Společenství. Stanovení způsobilých regionů v každém členském státě se tedy musí přizpůsobit rámci, který zaručuje celkovou jednotnost takového stanovení na úrovni Společenství [16]. 3.8 Za účelem poskytnutí dostatečné volnosti vnitrostátním orgánům při výběru způsobilých regionů, aniž by byly ohroženy jednak účinnost systému kontrol, které provádí Komise s ohledem na tento druh podpory, a jednak rovnoprávné zacházení se všemi členskými státy, má stanovení regionů způsobilých podle uvedené výjimky dvě části: - Komise stanoví pro každou zemi strop počtu obyvatelstva podporovaných území, - výběr způsobilých regionů. Druhá část se bude řídit transparentními pravidly, ale zároveň bude dostatečně pružná, aby vzala v úvahu různé situace, které potenciálně ospravedlňují použití výjimky. Strop počtu obyvatelstva podporovaných území je navržen tak, aby přispíval k výše uvedené pružnosti při výběru způsobilých regionů a současně zajišťoval jednotné zacházení, jež přijetí takové podpory ze Společenství vyžaduje. 3.9 Z důvodu zaručení účinné kontroly regionální podpory za současného přispění k dosažení cílů stanovených v článku 3 Smlouvy, zejména v písmenech g) a j), stanoví Komise celkový strop pokrytí regionální podpory Společenství vyjádřený počtem obyvatelstva. Celkový strop pokrývá všechny regiony způsobilé podle výjimek v čl. 92 odst. 3 písm. c) a čl. 92 odst. 3 písm. a). Vzhledem k tomu, že regiony způsobilé pro regionální podporu podle výjimek v čl. 92 odst. 3 písm. a) a jejich celkové pokrytí na úrovni Společenství jsou určeny z vnějšku a automaticky tím, že se použije kritérium 75 % HDP/SKS na obyvatele, vyplývá z toho, že rozhodnutí Komise o celkovém stropu současně definuje strop pokrytí podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. c) na úrovni Společenství. Strop uvedený v čl. 92 odst. 3 písm. c) se získá tím způsobem, že se od celkového stropu odečte obyvatelstvo způsobilých regionů podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. a). Tento strop je dále distribuován různým členským státům z hlediska relativní sociálně-hospodářské situace regionů v každém členském státu, přičemž je tato situace hodnocena v souvislostech na úrovni Společenství. Metoda stanovení tohoto procenta v každém členském státu je popsána v příloze III. 3.10 Členské státy oznámí Komisi podle čl. 93 odst. 3 metodologii a kvantitativní ukazatele, které si přejí použít k určení způsobilých regionů, a seznam regionů, které navrhují na výjimku podle písmena c) a relativní výše [17]. Procento pro počet obyvatel daných regionů nesmí přesáhnout uvedený strop pokrytí pro účely výjimky podle čl. 92 odst. 3 písm. c). 3.10.1 Metodologie musí splňovat následující podmínky: - musí být objektivní, - musí umožnit posouzení rozdílností sociálně-hospodářských okolností daného regionu v dotyčném členském státě a současně zdůrazňovat významné rozdíly, - musí být představena jasně a podrobně, aby Komise mohla vyhodnotit její přednosti. 3.10.2 Ukazatele musí splňovat následující podmínky: - jejich počet, včetně jednoduchých ukazatelů a kombinací ukazatelů, musí být omezen na pět, - musí být objektivní a musí odpovídat přezkoumání sociálně-hospodářských okolností regionů, - musí se buď zakládat na statistických řadách, které se týkají ukazatelů použitých po dobu, jež zahrnuje nejméně tři roky před okamžikem oznámení, nebo musí být odvozeny z posledního provedeného výzkumu v případě, že odpovídající statistické údaje nejsou k dispozici na ročním základě, - musí být připraveny spolehlivými statistickými zdroji. 3.10.3 Seznam regionů musí splňovat následující podmínky: - regiony musí odpovídat úrovni NUTS III nebo, v odůvodněných případech, odlišné homogenní zeměpisné jednotce. Každý členský stát může předložit pouze jeden druh zeměpisné jednotky, - jednotlivé navržené regiony nebo skupiny blízkých regionů musí vytvořit souvislé zóny, z nichž každá musí mít počet obyvatel dosahující nejméně 100000. Jestliže je počet obyvatel regionů nižší, bude k výpočtu procenta zahrnutého obyvatelstva použito fiktivní číslo 100000. Výjimku z tohoto pravidla tvoří regiony úrovně NUTS III, jejichž počet obyvatel je nižší než 100000, ostrovy a jiné regiony, jež jsou charakterizované podobnou zeměpisnou izolovaností [18]. V případě, že se jeden region spojí s regiony způsobilými pro podporu v jiných členských státech, se toto pravidlo použije na celý souhrn, který tvoří tyto regiony, - seznam regionů musí být sestaven na základě ukazatelů stanovených v bodu 3.10.2. Navrhované regiony musí vykazovat významné rozdíly (polovina směrodatné odchylky) ve srovnání s průměrem potenciálních regionů podle čl. 92 odst. 3 písm. c) v daných členských státech v souvislosti s jedním z ukazatelů použitých pro tuto metodu. 3.10.4 Regiony s nízkou hustotou obyvatelstva: - v závislosti na stropu pro každý členský stát, který je uvedený v bodu 3.9, se mohou regiony s hustotou obyvatelstva menší než 12,5 obyvatel na kilometr čtvereční [19] též kvalifikovat pro danou výjimku. 3.10.5 Soulad se strukturálními fondy: - k povzbuzení členských států, aby zajistily soulad mezi výběrem takových regionů a výběrem těch, které se kvalifikují na podporu Společenství, se mohou regiony způsobilé pro podporu ze strukturálních fondů též kvalifikovat na danou výjimku v závislosti na stropech uvedených v bodu 3.9 a v souladu s podmínkami stanovenými v bodu 3.10.3 druhé odrážce. 4. Cíl, forma a úroveň podpory 4.1 Cílem regionální podpory je zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí. Proto tato metoda nedává přednost ani kapitálovému faktoru, ani pracovnímu faktoru. 4.2 Za účelem zajištění toho, že pomocná produktivní investice je životaschopná a zdravá, musí příspěvek [20] příjemce do tohoto financování činit alespoň 25 %. Forma podpory je různorodá: grant, nízko úročený úvěr nebo úrokový rabat, vládní záruka nebo nákup státního podílu za výhodných podmínek, osvobození od daně, snížení příspěvků na sociální zabezpečení, dodávky zboží a služeb za koncesionářskou cenu atd. Kromě toho musí režimy podpory stanovit, že před zahájením práce na projektu musí být předložena žádost o podporu. 4.3 Úroveň podpory se definuje jako její výše ve vztahu k referenčním nákladům (viz 4.5, 4.6 a 4.13). Podpora pro počáteční investici 4.4 Počáteční investice znamená investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny, nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací) [21]. Investici do fixního kapitálu uskutečněnou ve formě koupě provozovny, která byla zavřena nebo která by byla zavřena, pokud by nebyla koupena, lze též považovat za počáteční investici, pokud však dotyčná provozovna nepatří podniku v potížích. Ve druhém případě může podpora na koupi provozovny obsahovat výhodu pro podnik v potížích, což musí být přezkoumáno v souladu s pokyny o státní podpoře pro záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích [22]. 4.5 Podpora pro počáteční investici se vypočítá jako procento hodnoty investice. Tato hodnota se stanoví na základě jednotného souboru výdajových položek (standardní základ), které odpovídají následujícím investičním prvkům: pozemky, budovy a strojní zařízení [23]. V případě koupě lze uvažovat pouze o nákladech na zakoupení těchto aktiv [24] (transakce musí proběhnout za tržních podmínek). Aktiva, na jejichž pořízení již byla udělena podpora před koupí, by měla být odečtena. 4.6 V případě velkých podniků [25] mohou způsobilé výdaje též zahrnovat určité kategorie investic do nehmotných aktiv až do výše 25 % standardního základu. Takové výdaje musejí být omezeny na výdaje vyvolané převodem technologie získáním: - patentů, - provozních nebo patentovaných licencí na know-how, - nepatentovaného know-how. Způsobilá nehmotná aktiva budou podléhat nutným podmínkám, jež zajistí, že zůstanou spojena s regionem způsobilým pro přijetí regionální podpory a následně, že nejsou předmětem převodu, který zvýhodňuje jiné regiony, zejména ty, které nejsou způsobilé pro regionální podporu. Za tímto účelem budou muset způsobilá nehmotná aktiva splnit následující podmínky, zejména: - musí být použita výhradně v provozovně, která obdržela regionální podporu, - musí být považována za umořitelná aktiva, - musí být zakoupena od třetích stran za tržních podmínek, - musí být zahrnuta do aktiv podniku a zůstat v provozovně, která obdržela regionální podporu, po dobu nejméně pěti let. 4.7 Podpora oznámená členskými státy musí být běžně vyjádřena v hrubé částce, tj. před zdaněním. Za účelem toho, aby bylo možné učinit i) různé formy podpory navzájem srovnatelné a ii) výše podpory srovnatelnémezi členskými státy navzájem, Komise převede podporu oznámenou členskými státy na podporu vyjádřenou v čistém grantovém ekvivalentu (ČGE) [26]. 4.8 Výše podpory musí být přizpůsobena tak, aby brala v úvahu povahu a závažnost regionálních problémů, které mají být řešeny. Je tedy nutné od počátku rozlišit mezi výší podpory poskytnutou v regionech způsobilých podle výjimky v písmenu a) a výší poskytnutou v regionech způsobilých podle výjimky v písmenu c). V této souvislosti musí být brán ohled na skutečnost, že regiony způsobilé pro výjimku podle čl. 92 odst. 3 písm. c) nejsou charakterizovány mimořádně nízkou životní úrovní nebo vysokou nezaměstnaností v tom smyslu, v jakém jsou tyto pojmy používány u výjimky v písmenu a) uvedeného odstavce. Narušující vlivy podpory jsou zde tedy méně odůvodněné než v regionech, které se kvalifikují pro výjimku podle písmene a). To znamená, že přípustné výše podpory jsou od počátku nižší v regionech, které se kvalifikují pro výjimku podle písmene c), než v regionech, které se kvalifikují pro výjimku podle písmene a). V případě regionů, které spadají pod čl. 92 odst. 3 písm. a), se Komise domnívá, že výše regionální podpory nesmí přesáhnout 50 % ČGE, s výjimkou nejvzdálenějších regionů [27], kde hodnota ČGE může dosáhnout až 65 %. V regionech podle čl. 92 odst. 3 písm. c) nesmí strop regionální podpory obecně překročit 20 % ČGE s výjimkou regionů s nízkou hustotou obyvatelstva či nejvzdálenějších regionů, kde může dosáhnout až 30 % ČGE. U regionů spadajících do úrovně NUTS II způsobilých podle čl. 92 odst. 3 písm. a), jejichž HDP/SKS na obyvatele je vyšší než 60 % průměru Společenství, nesmí výše regionální podpory překročit 40 % ČGE s výjimkou nejvzdálenějších regionů, u nichž je přijatelná hodnota 50 % ČGE. V regionech, které jsou způsobilé podle čl. 92 odst. 3 písm. c) a které mají vyšší HDP/SKS na obyvatele a nižší míru nezaměstnanosti, než je průměr ve Společenství [28], nesmí výše regionální podpory přesáhnout 10 % ČGE, s výjimkou regionů s nízkou hustotou obyvatelstva nebo nejvzdálenějších regionů, kde tato hodnota může dosáhnout až 20 % ČGE. V případě regionů, které podléhají uvedenému stropu 10 % ČGE, lze výjimečně schválit větší výši, která nepřesáhne běžný strop ve výši 20 % ČGE pro regiony (odpovídající úrovni NUTS III nebo menší), které sousedí s regionem se statusem podle čl. 92 odst. 3 písm. a). Všechny výše uvedené stropy tvoří horní hranici. Komise zajistí, že pod těmito stropy bude výše regionální podpory upravena tak, aby odrážela vážnost a míru regionálních problémů, které se řeší, pokud je zkoumána v souvislostech na úrovni Společenství. 4.9 Stropy uvedené v bodu 4.8 mohou být zvýšeny doplňky pro malé a střední podniky, které jsou upraveny v oznámení Komise o podpoře malým a středním podnikům [29], tj. 15 hrubými procentními body [30] v případě regionů, které se kvalifikují pro výjimku podle písmene a), a 10 hrubými procentními body v případě regionů, které se kvalifikují pro výjimku podle písmene c). Konečný strop se použije na základ pro malé a střední podniky. Tyto doplňky pro malé a střední podniky se nevztahují na podniky zabývající se přepravou. 4.10 Podpora pro počáteční investice musí být podmíněna udržením investice po dobu nejméně pěti let, a to prostřednictvím platební metody nebo podmínek spojených s jejím získáním. Podpora na tvorbu pracovních míst 4.11 Jak bylo naznačeno v bodu 4.1, regionální podpora se může též zaměřit na tvorbu pracovních míst. Avšak na rozdíl od podpory na tvorbu pracovních míst, která je definovaná v pokynech o podpoře na zaměstnanost a týká se pracovních míst, která nejsou spojena s investičním projektem [31], se v tomto dokumentu zabýváme pouze pracovními místy, která jsou spojena s uskutečněním počátečního investičního projektu [32]. 4.12 Tvorba pracovních míst znamená čistý nárůst v počtu pracovních míst [33] v konkrétní provozovně v porovnání s průměrem po určité období. Veškerá pracovní místa ztracená v průběhu tohoto období tedy musí být odečtena od zdánlivého počtu pracovních míst vytvořených v průběhu stejného období [34]. 4.13 Podobně jako u investiční podpory musí být podpora na tvorbu pracovních míst, která je upravena v těchto pokynech, přizpůsobena povaze a závažnosti řešených regionálních problémů. Komise se domnívá, že částka podpory nesmí přesáhnout určité procento nákladů na mzdy [35] zaměstnané osoby, jež se vypočte za období dvou let. Procento se rovná výši, která je povolena pro investiční podporu v dané oblasti. 4.14 Podpora na tvorbu pracovních míst musí být podmíněna udržením vytvořených pracovních míst po dobu nejméně pěti let, a to prostřednictvím platební metody nebo podmínek spojených s jejím získáním. Podpora na provoz 4.15 Regionální podpora zaměřená na snížení stávajících nákladů podniku (podpora na provoz) je běžně zakázána. Avšak ve výjimečných případech lze takovou podporu poskytnout v regionech, které jsou způsobilé podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. a), za předpokladu, že i) je odůvodněná ve smyslu svého přispění k regionálnímu rozvoji a svou povahou a ii) její úroveň proporcionálně odpovídá znevýhodněním, která mají být zmírněna [36]. Je na členských státech, aby prokázaly znevýhodnění a posoudily jejich důležitost. 4.16 V nejvzdálenějších regionech, které se kvalifikují pro výjimku podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) a v regionech s nízkou hustotou obyvatelstva, které se kvalifikují buď pro výjimku podle čl. 92 odst. 3 písm. a), nebo podle čl. 92 odst. 3 písm. c) na základě kritéria hustoty obyvatelstva, jež je uvedeno v bodu 3.10.4, může být podpora zamýšlená k částečnému vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu [37] za určitých zvláštních podmínek [38] schválena. Je na členském státu, aby prokázal, že takové dodatečné náklady existují a aby stanovil jejich výši. 4.17 S výjimkou případů uvedených v bodu 4.16 se musí podpora provozu časově omezit a postupně snížit. Dále je vyloučena podpora provozu zamýšlená jako podpora vývozů [39] mezi členskými státy. Pravidla o kumulaci podpor 4.18 Stropy výše podpor, které jsou stanoveny v souladu s kritérii uvedenými v bodech 4.8 a 4.9, se použijí na celkovou podporu: - pokud je podpora udělena souběžně podle několika regionálních režimů, - bez ohledu na to, zda podpora pochází ze zdrojů místních, regionálních, vnitrostátních nebo ze zdrojů Společenství. 4.19 Podpora na vytvoření pracovních míst, která je popsána v bodech 4.11 až 4.14 a investiční podpora popsaná v bodech 4.4 až 4.10 mohou být kombinovány [40] za předpokladu dodržení maximální výše stanovené pro region [41]. 4.20 V případě, že výdaj způsobilý pro regionální podporu je celkově nebo částečně způsobilý pro podporu k jiným účelům, bude společná část podléhat nejvýhodnějšímu stropu podle dotyčných režimů. 4.21 V případě, že členské státy stanoví, že státní podpora podle jednoho režimu může být kombinována s podporou podle jiných režimů, musí u každého režimu upřesnit metodu, s jejíž pomocí zajistí soulad s výše uvedenými podmínkami. 5. Mapa regionální podpory a prohlášení o slučitelnosti podpory 5.1 Regiony členských států, které jsou způsobilé podle výjimek a stropy výše podpor na počáteční investici nebo podpor na tvorbu pracovních míst, které jsou pro každý region schváleny, společně tvoří mapu regionální podpory členského státu. 5.2 Podle čl. 93 odst. 3 Smlouvy oznámí členské státy návrh mapy vypracované v souladu s kritérii uvedenými v bodech 3.5, 3.10, 4.8 a 4.9. Komise mapu přijme v souladu s postupy uvedenými v čl. 93 Smlouvy, obvykle jedním rozhodnutím pro všechny příslušné regiony členského státu a na pevnou dobu. Mapy vnitrostátní regionální podpory tedy budou pravidelně přezkoumávány. 5.3 V zájmu jednoty mezi rozhodnutími Komise v oblasti soutěžní politiky a rozhodnutími o regionech způsobilých pro podporu ze strukturálních fondů je období platnosti map v zásadě v souladu s časovým rozvrhem pro pomoc ze strukturálních fondů. 5.4 Návrhy režimů podpor jsou Komisí schváleny buď když je mapa zpracována, nebo následně podle regionů, stropů a doby trvání, které jsou pro mapu definovány. 5.5 Provádění režimů uvedených v bodu 5.4 tvoří podle platných pravidel [42] předmět výročních zpráv pro Komisi, předkládaných členskými státy. 5.6 V průběhu období platnosti mapy mohou členské státy žádat o její změnu v případě, že se ukáže, že sociálně-hospodářské podmínky se významně změnily. Takové změny mohou souviset s mírami výše podpory a způsobilými regiony za předpokladu, že možné zahrnutí nového regionu je vyrovnáno vyjmutím regionů se stejným počtem obyvatel. Platnost upravené mapy končí dnem, který byl stanoven pro původní mapu. 5.7 U regionů, které ztrácejí svůj status podle čl. 92 odst. 3 písm. a) v důsledku přezkoumání mapy regionální podpory a nabývají statusu podle čl. 92 odst. 3 písm. c), může Komise v průběhu přechodného období přijmout postupné snížení výší podpory, ke které byly takové regiony způsobilé podle čl. 92 odst. 3 písm. a), a to prostřednictvím lineární nebo zrychlené sazby až do doby, kdy bude dosaženo výše stropu, která odpovídá použití bodů 4.8 a 4.9 [43], [44]. Přechodné období nepřesáhne dva roky v případě podpory na provoz a čtyři roky v případě podpory na počáteční investici a podpory na tvorbu pracovních míst. 5.8. V souvislosti s vypracováním mapy jsou členské státy vyzývány, aby Komisi kromě seznamu navrhovaných regionů, které navrhují jako způsobilé pro příslušné výjimky, a kromě výše stropů oznámily v souladu s čl. 93 odst. 3 veškeré jiné faktory, které musí být vzaty v úvahu při určování rámcového systému pro režimy podpor (účel a forma podpory, velikost podniků, atd.), které navrhují k přijetí, ať již na ústřední nebo regionální a místní úrovni. V průběhu období platnosti mapy a v rámci jejího trvání mohou být všechny režimy odpovídající tomuto rámcovému systému oznámeny v souvislostech zrychleného postupu. 6. Vstup v platnost, provádění a přehodnocení 6.1 S výjimkou přechodných ustanovení uvedených dále v bodech 6.2 a 6.3 vyhodnotí Komise slučitelnost regionální podpory se společným trhem na základě těchto pokynů, jakmile je bude možné použít. Avšak návrhy na podporu, které byly oznámeny dříve, než byly tyto pokyny sděleny členským státům, a o nichž ještě Komise neučinila konečné rozhodnutí, budou vyhodnoceny na základě kritérií platných v době oznámení. Dále Komise navrhne odpovídající opatření podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, aby zajistila, že všechny mapy regionální podpory a všechny režimy regionální podpory budou k 1. lednu 2000 slučitelné s těmito pokyny. V této souvislosti Komise navrhne jako odpovídající opatření podle čl. 93 odst. 1, aby členské státy omezily platnost všech seznamů podporovaných regionů, které byly schváleny Komisí bez data ukončení platnosti nebo s datem ukončení platnosti po 31. prosinci 1999, a to do 31. prosince 1999. Komise také navrhne jako příslušné opatření podle čl. 93 odst. 1, aby členské státy změnily stávající regionální režimy podpory, které budou platné po 31. prosinci 1999 tak, aby byly od 1. ledna 2000 slučitelné s těmito pokyny, a aby sdělily navrhované změny v průběhu šesti měsíců. 6.2 Vzhledem k tomu, že způsobilost pro regionální podporu podle výjimek v čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) většiny podporovaných regionů byla schválena až do 31. prosince 1999 a s cílem zajistit rovné zacházení s členskými státy až do uvedeného data, bude se Komise moci odchýlit od těchto pokynů až do 31. prosince 1999 s ohledem na zkoumání způsobilosti seznamů podporovaných regionů (nové seznamy nebo změny) oznámených před 1. lednem 1999 za předpokladu, že platnost uvedených seznamů uplyne dne 31. prosince 1999. V takových případech bude Komise pokračovat na základě metody stanovené v jejím sdělení [45]. 6.3 Též s cílem zajistit rovné zacházení s členskými státy se může Komise odchýlit od těchto pokynů až do 31. prosince 1999 s ohledem na přezkoumání slučitelnosti výše podpory a stropů u kombinace navržené v nových režimech, na případy ad hoc a úpravy stávajících režimů oznámených před 1. lednem 1999 za předpokladu, že platnost uvedené výše a stropů u kombinace uplyne dne 31. prosince 1999 nebo že výše a stropy u kombinací navržených od 1. ledna 2000 jsou slučitelné s těmito pokyny. 6.4 Komise přezkoumá tyto pokyny do pěti let ode dne jejich použitelnosti. Kromě toho se může kdykoliv rozhodnout je změnit, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou soutěže, nebo aby byly vzaty v úvahu jiné politiky Společenstí a mezinárodní závazky. [1] Viz Komise Evropských společenství, Soutěžní právo v Evropských společenstvích, díl IIA: Pravidla použitelná na státní podporu, Brusel – Lucemburk, 1995, s. 187 a násl. [2] Dokumenty, včetně jejich příloh, které se nahrazují těmito pokyny, jsou tyto: - Sdělení Komise Radě (Úř. věst. C 111, 4.11.1971, s. 7); - Sdělení Komise Radě (COM(73) 1110, 27.6.1973); - Sdělení Komise Radě (COM(75) 77 v konečném znění, 26.2.1975); - Sdělení Komise členským státům (Úř. věst. C 31, 3.2.1979, s. 9); - Sdělení Komise členským státům o způsobu použití čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) na regionální podporu (Úř. věst. C 212, 12.8.1988, s. 2); - Sdělení Komise členským státům o referenčních a diskontních sazbách použitelných ve Francii, Irsku a Portugalsku (Úř. věst. C 10, 16.1.1990, s. 8); - Sdělení Komise členským státům o způsobu použití čl. 92 odst. 3 písm. a) na regionální podporu (Úř. věst. C 163, 4.7.1990, s. 6); - Oznámení Komise určené členským státům a jiným zúčastněným stranám ohledně změny části II Sdělení o způsobu použití čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) na regionální podporu (Úř. věst. C 364, 20.12.1994, s. 8).Pokyny jsou slučitelné s kritérii uvedenými v usnesení Rady ze dne 20. října 1971 (Úř. věst. C 111, 4.11.1971, s. 1).Co se týče oznámení o referenčních a diskontních sazbách (Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3), tak toto již není součástí dokumentů týkajících se regionální podpory, neboť se vztahuje k veškeré státní podpoře. [3] Za regionální podporu se též považuje podpora malým a středním podnikům ve prospěch regionálního rozvoje. [4] Viz závěry Rady ze dne 6. až 7. listopadu 1995 o politice soutěže a průmyslové konkurenci. [5] Odvětví, kterých se týkají zvláštní předpisy kromě těch a nad těmi, které jsou uvedeny zde, jsou tato: dopravní průmysl, ocelářský průmysl, loďařský průmysl, průmysl umělých vláken a automobilový průmysl. Kromě toho se zvláštní předpisy vztahují na investice, které spadají pod víceodvětvový rámec regionální podpory velkým projektům. [6] V tomto ohledu viz rozsudek Soudního dvora v případu 730/79 Philip Morris [1980] Sb. rozh. 2671, odstavec 17 a případ C-169/95 Španělsko vs Komise [1997] Sb. rozh. I-135, odstavec 20. [7] V tomto ohledu viz rozsudek Soudu prvního stupně v případu T-380/94 AIUFFASS a AKT [1996] Sb. rozh. II-2169, odstavec 54. [8] V tomto ohledu viz rozsudek Soudního dvora ve sloučených případech C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko vs Komise [1994] Sb. rozh. I-4103. [9] V důsledku toho byl podle dohody WTO o dotacích a vyvažujících opatřeních tento druh podpory výslovně vyňat z kategorie nežalovatelné regionální podpory (oprávněné bez přezkoumání). [10] Podporu ad hoc pro podniky v potížích upravují zvláštní předpisy a nelze ji považovat za regionální podporu jako takovou. Předpisy, které jsou platné v současné době, jsou ty, které byly zveřejněny v Úř. věst. C 368, 23.12.1994, s. 12. [11] V regionech způsobilých podle výjimky uvedené v písmenu a) žije v současné době 22,7 % obyvatelstva Společenství v porovnání s 24 % u regionů způsobilých podle výjimky uvedené v písmenu c). [12] Případ 248/84 Německo vs Komise [1987] Sb. rozh. 4013, odstavec 19. [13] Klasifikace územních statistických jednotek. [14] Základním předpokladem je, že ukazatel HDP je schopen synteticky odrážet oba zmíněné jevy. [15] Kromě přechodné výjimky vycházející z použití bodu 8 přílohy III k těmto pokynům. [16] V této souvislosti viz rozsudky Soudního dvora v případech 730/79 Philip Morris, odstavec 26 a 3310/85 Deufil [1987] Sb. rozh. 901, odstavec 18. [17] Viz body 4.8 a 4.9. [18] Vzhledem k počtu obyvatelstva je z tohoto pravidla vyjmuto i Lucembursko. [19] Kritérium způsobilosti stanovené oznámením Komise citovaným v poznámce pod čarou č. 2 osmé odrážce. [20] Tento minimální příspěvek ve výši 25 % nesmí obsahovat žádnou podporu. Toto se například nevztahuje na případy, kdy se k úvěru váže úrokový příspěvek, nebo kdy je podpořen vládními zárukami, které obsahují prvky podpory. [21] Náhradní investice je tedy z tohoto pojmu vyjmuta. Podpora pro tento druh investice spadá do kategorie podpory na provoz, na kterou se vztahují pravidla popsaná v bodech 4.15 až 4.17.Z tohoto pojmu je též vyjmuta podpora na finanční restrukturalizaci podniku v potížích, ve smyslu pokynů Společenství o státní podpoře pro záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (Úř. věst. C 368, 23.12.1994, s. 12).Restrukturalizační podpora ve smyslu bodu 2.5 uvedených pokynů může být udělena do takové míry, v jaké se vztahuje k investičním opatřením (racionalizace, modernizace, diverzifikace), aniž by k tomu bylo zapotřebí zvláštního oznámení podle režimu regionální podpory. Protože však je tato regionální podpora součástí navrhované podpory na restrukturalizaci podniku v potížích, musí být vzata v úvahu při přezkoumání prováděném podle uvedených pokynů. [22] Text, který se používá v současné době, viz poznámka pod čarou č. 10. [23] V dopravním průmyslu nelze výdaje na koupi dopravního vybavení (movitého majetku) zahrnout do jednotného souboru výdajových položek (standardní základ). Takový výdaj tedy nepřichází v úvahu pro podporu na počáteční investici. [24] V případě, že koupi doprovází další počáteční investice, by měl být výdaj vztahující se k této další počáteční investici přičten k nákladům na koupi. [25] Pro malé a střední podniky jsou použitelná kritéria a podmínky definované v pokynech Společenství o státní podpoře malým a středním podnikům, Úř. věst. C 213, 23.7.1996, s. 4. [26] Metoda použitá k výpočtu ČGE je uvedena v příloze I. [27] Nejvzdálenější regiony jsou: francouzské zámořské departementy, Azory, Madeira a Kanárské ostrovy (viz prohlášení č. 26 o nejvzdálenějších regionech Společenství připojené ke Smlouvě o Evropské Unii). [28] HDP a nezaměstnanost musí být měřeny na úrovni NUTS III. [29] Doplňky regionální podpory jsou též upraveny v případě podpory pro výzkum a rozvoj a podpory na ochranu životního prostředí. Základ, ze kterého se taková podpora vypočte, se však liší od základu pro regionální podporu (včetně varianty malých a středních podniků). Dotyčné doplňky jsou tedy připojeny nikoliv k regionální podpoře, ale k jinému druhu dané podpory. Texty, které lze v současné době použít ke dvěma druhům uvedené podpory, jsou v případě výzkumu a rozvoje ty, které byly zveřejněny v Úř. věst. C 45, 17.2.1996 s. 5 a v případě ochrany životního prostředí, které byly zveřejněny v Úř. věst. C 72, 10.3.1994, s. 3. [30] Doplňky o výši podpory v hrubých částkách jsou použity podle definicí v pokynech o podpoře malým a středním podnikům. [31] Ohledně znění, které je v současné době platné, viz Úř. věst. C 334, 12.12.1995, s. 4. [32] Pracovní místo se považuje za spojené s uskutečňováním investičního projektu, jestliže se týká činnosti, se kterou investice souvisí, a bylo vytvořeno v průběhu tří let od dokončení investice. Během tohoto období jsou pracovní místa vytvořená v důsledku zvýšení míry užitkovosti kapacity, již vytvořila investice, též spojeny s investicí. [33] Počet pracovních míst odpovídá počtu ročních pracovních jednotek (RPJ), tj. počtu osob zaměstnaných na plný úvazek v jednom roce, přičemž práce na částečný pracovní úvazek a sezónní práce jsou zlomky RJP. [34] Tato definice samozřejmě platí pro existující podniky i pro podniky nově zřízené. [35] Náklady na mzdy zahrnují hrubou mzdu, tj. před zdaněním a povinnými příspěvky na sociální zabezpečení. Komise si vyhrazuje právo použít pro referenci statistiky Společenství o nákladech na průměrnou mzdu v různých členských státech. [36] Podpora na provoz má formu zejména osvobození od daně nebo snížení příspěvků na sociální zabezpečení. [37] Dodatečné náklady na dopravu znamenají náklady navíc, které byly způsobeny pohybem zboží v rámci hranic daného státu. V žádném případě nesmí tato podpora představovat podporu vývozu a ani nesmí tvořit opatření, která mají stejný vliv na množstevní omezení dovozu ve smyslu článku 30 Smlouvy o ES. [38] S ohledem na zvláštní podmínky pro regiony, které se kvalifikují pro výjimku podle čl. 92 odst. 3 písm. c) podle kritéria hustoty obyvatelstva, viz příloha II. Co se týče ostatních regionů způsobilých k podpoře, která částečně vyrovnává dodatečné náklady na dopravu, uplatní se podmínky, které jsou podobné podmínkám v příloze II. [39] Viz poznámka pod čarou č. 3 v oznámení o podpoře de minimis, Úř. věst. C 68, 6.3.1996, s. 9. [40] Podpora na tvorbu pracovních míst a investiční podpora, které jsou upraveny těmito pokyny, se nesmějí kombinovat s podporou na tvorbu pracovních míst, která je definována v pokynech o podpoře na zaměstnanost, která je uvedena v poznámce pod čarou č. 31, neboť se používá za jiných podmínek a v jinou dobu. Avšak zvýšení podpory zejména pro znevýhodněné kategorie příjemců bude přijatelné v souladu s úpravami stanovenými v pokynech o podpoře na zaměstnanost. [41] Tato podmínka se považuje za splněnou v případě, že souhrn podpory pro počátečního investora, která je vyjádřena jako procento investice, a podpory na vytvoření pracovních míst, která je vyjádřena jako procento nákladů na mzdy, nepřesáhne nejvíce zvýhodněnou částku, která vyplývá z použití buď stropu stanoveného pro region v souladu s kritérii uvedenými v bodech 4.8 a 4.9, nebo stropu stanoveného pro region v souladu s kritérii uvedenými v bodu 4.13. [42] Co se týče pravidel, která jsou v současné době v platnosti, viz dopis Komise členským státům ze dne 22. února 1994 pozměněný dopisem Komise členským státům ze dne 2. srpna 1995. [43] Přechodná ustanovení se nepoužijí u částí regionů úrovně NUTS II, které ztrácejí svůj status podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a které by musely být vyřazeny z nové mapy podpory, neboť v jejich případě dodatečné procento hustoty obyvatelstva získané použitím druhé úpravy v bodě 8 přílohy III k těmto pokynům není k dispozici. [44] Vzhledem ke své skutečně složité situaci si Severní Irsko ponechá svůj status výjimečného regionu a jeho strop bude 40 %. [45] Sdělení Komise o způsobu použití čl. 92 odst. 3 písm. a) a c) na regionální podporu: viz poznámka pod čarou č. 2 pátá odrážka. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ČISTÝ GRANTOVÝ EKVIVALENT INVESTIČNÍ PODPORY Metodu výpočtu čistého grantového ekvivalentu (ČGE) používá Komise při svém hodnocení režimů podpory oznámených členskými státy. V zásadě ji tedy členské státy nemusí použít a je zde uvedena pouze z důvodu transparentnosti. 1. OBECNÉ ZÁSADY Výpočet čistého grantového ekvivalentu (ČGE) spočívá v omezení všech forem podpory spojených s investicí [1] na obecné opatření nezohledňující danou zemi, tj. na čistou výši, za účelem jejich vzájemného srovnání nebo srovnání s předem stanoveným stropem. Jedná se o srovnávací metodu ex ante, která vždy neodráží účetní praxi. Čistá výše představuje konečný prospěch, který podnik odvozuje z hodnoty nezdaněné podpory ve vztahu k podporované investici. Tento výpočet může vzít v úvahu pouze výdaj na fixní kapitál, který se vztahuje k pozemku, budově a strojnímu zařízení, což představuje standardní základ. V případě režimů, jejichž základ zahrnuje dodatečné výdaje, musí být tyto dodatečné výdaje omezeny na určitý podíl standardního základu. Všechny režimy budou tudíž zkoumány z hlediska jejich výší omezených na výdaje, vyplývající ze standardního základu tak, jak je uvedeno v níže uvedených příkladech [2]. Příklad 1 základ režimu: | zařízení | maximální výše režimu: | 30 % | Neboť všechny výdaje způsobilé pro tento režim jsou zahrnuty ve standardním základu, Komise vezme přímo v úvahu maximální výši režimu, tj. 30 %. Jestliže strop výše, který Komise v daném regionu schválila, je 30 %, potom bude režim v tomto ohledu považován za slučitelný. Příklad 2 základ režimu: | zařízení, budovy + patenty až do 20 % předešlého výdaje | maximální výše režimu: | 30 % | Všechny výdaje způsobilé pro tento režim jsou buď zahrnuty ve standardním základu (zařízení, budova), nebo v seznamu způsobilých nehmotných výdajů (patenty). Pozdější výdaj nesmí přesáhnout 25 % standardního základu. Za těchto podmínek vezme Komise přímo v úvahu maximální výši režimu, tj. 30 %. Jestliže strop, který Komise v daném regionu schválila, je 30 %, potom bude režim v tomto ohledu považován za slučitelný. Příklad 3 základ režimu: | budovy, zařízení, pozemky + zásoby až do 50 % předešlého výdaje | maximální výše režimu: | 30 % | Komise vezme v úvahu maximální výši režimu omezeného na standardní základ, tj. 30 % x 1,5 = 45 %. Jestliže výše stropu, kterou Komise v daném regionu schválila, je 30 %, potom nebude režim považován za slučitelný, pokud nebude jeho výše snížena na 30 %/1,5 = 20 %. Příklad 4 základ režimu: | budovy | maximální výše režimu: | 60 % | Jestliže výše stropu, který Komise v daném regionu schválila, je 60 %, potom není nutné ujišťovat se, že strop bude slučitelný. Výše stanovená tímto režimem je vyšší než regionální strop, ale je použita na snížený základ. Režim tedy nebude v tomto ohledu považován za slučitelný, pokud nebude doplněn výslovnou podmínkou týkající se slučitelnosti s regionálním stropem použitým na úplný základ. Stanovení ČGE je založeno výhradně na výpočtu daňové a současné hodnoty, s výjimkou případů určitých forem podpory, které vyžadují zvláštní zacházení. Takové výpočty se zakládají na prvcích dodaných režimem podpory nebo daňovým právem dané země a na určitých parametrech zavedených zvyklostmi. 1.1 Zdanění Výše podpory musí být vypočtena po zdanění, tj. po odečtení daní z ní splatných, a zejména po odečtení daně z příjmů právnických osob. Toto je základem pojmu čistý grantový ekvivalent (ČGE), který představuje podporu plynoucí příjemci po zaplacení odpovídající daně za předpokladu, že podnik vytváří zisk již od prvního roku a na podporu je tedy uložena nejvyšší daňová sazba. 1.2 Diskont Současná hodnota se vypočítává v různých stadiích stanovování ČGE. Nejprve, pokud jsou podpora nebo investiční výdaj rozvržené na nějakou dobu, je nutno vzít v úvahu skutečné načasování vyplacení podpory a výdaje. Následně jsou investiční výdaje a platby podpory diskontovány zpět na konec roku, ve kterém podnik učinil svůj první odpis. Podruhé se současná hodnota počítá z prospěchu, který byl získán ze splacení dotovaného úvěru nebo z daně splatné z grantu. Sazba, která se v takových případech používá, je referenční/diskontní sazbou, kterou Komise stanoví pro každý členský stát. Kromě toho, že bude používána jako diskontní sazba, bude též použita k výpočtu dotovaných úroků u nízko úročeného úvěru. 1.3 Zvláštní případy Kromě výše uvedeného zdanění a výpočtu diskontů vyžadují určité formy podpory specifické zacházení. Proto je v případě podpory na nájem budovy podpora měřena diskontováním rozdílu mezi nájemným zaplaceným podnikem a teoretickým nájemným odpovídajícím referenční sazbě použité na hodnotu budovy plus částce odpovídající odpisu budovy za daný rok. Podobná metoda se používá u podpory na financování pronájmu s následným převodem vlastnického práva [3]. V případě podpory na nájem pozemku je teoretický nájem vypočten na základě referenční inflační sazby minus míra inflace, která se použije na hodnotu pozemku. 2. ČISTÝ GRANTOVÝ EKVIVALENT INVESTIČNÍ PODPORY VE FORMĚ KAPITÁLOVÉHO GRANTU 2.1 Obecně Investiční podpora poskytnutá podniku ve formě kapitálového grantu se nejprve vyjádří jako procento investice, které představuje nominální grantový ekvivalent nebo hrubý grantový ekvivalent. V souladu s běžnou vyhodnocovací metodou je čistý grantový ekvivalent (ČGE) podpory prospěchem, který příjemci plyne po zaplacení daně z příjmů právnických osob. Ve většině případů nejsou granty samy o sobě zdanitelné, ale jsou odečitatelné od hodnoty odepisovatelné investice. To znamená, že investor odepisuje každý rok menší částku, než jakou by odepisoval v případě, že by podporu neobdržel. Vzhledem k tomu, že odepisované částky jsou odečitatelné ze zdanitelných příjmů, tak grant zvyšuje část, kterou stát každoročně získá ve formě daně z příjmů právnických osob. Zdaňovací metoda, která se uplatňuje u výše uvedených grantů, a v jejímž rámci se přidává grant k příjmům spolu s odpisy, je jednou z nejčastěji používaných metod ve všech členských státech, ale v určitých režimech se lze setkat i s jinými zdaňovacími metodami. 2.2 Příklady výpočtu Příklad 1: | Podpora nepodléhá dani | Obecně jsou ve všech členských státech granty zaúčtovány jako příjem a podléhají dani. Může se však stát, zejména v případě určité podpory týkající se výzkumu a rozvoje, že je taková podpora od daně osvobozena. V tomto případě se ČGE rovná nominální hodnotě grantu. Příklad 2: | Investice zahrnuje pouze jednu kategorii výdajů a celý grant podléhá na konci prvních finančních let dani | To znamená, že celý grant podléhá od prvního roku dani z příjmů právnických osob. Tato zvyklost není nepřiměřená, pokud si uvědomíme, že ty podniky, které v prvních letech své existence obecně vykazují ztrátu, mohou převádět své ztráty po dobu několika finančních roků. Při výpočtu ČGE musí být odečtena částka splatné daně. Například: | investice: 100 | nominální grant: 20 | sazba daně: 40,0 % | Daň splatná z grantu je tedy 20 × 40 % = 8. ČGE tedy bude: (20 – 8)/100 = 12 %. Příklad 3: | Investice zahrnuje pouze jednu kategorii výdajů a grant podléhá dani na lineárním základě po dobu pěti let | V tomto případě podléhá grant dani po dobu pěti let ve formě stejně velkých částek. Jedna pětina podpory tedy bude každý rok po dobu pěti let připočtena k příjmu. ČGE se počítá tak, že se od grantu odečtou diskontované částky daně, která je splatná každý rok z každé pětiny podle používaných daňových předpisů. Například: | investice: 100 | nominální grant: 20 | sazba daně: 40,0 % | diskontní sazba: 8 % | Následující tabulka ukazuje, jak se počítají každoročně splatné daně a diskontované hodnoty: Období | Daň splatná z grantu (1) | Diskontní faktor (2) | Diskontovaná hodnota (1) × (2) | Konec prvního roku | (20/5) × 40 % | 1,0 | 1,600 | Konec druhého roku | (20/5) × 40 % | 1/(1 + 0,08)1 | 1,481 | Konec třetího roku | (20/5) × 40 % | 1/(1 + 0,08)2 | 1,372 | Konec čtvrtého roku | (20/5) × 40 % | 1/(1 + 0,08)3 | 1,270 | Konec pátého roku | (20/5) × 40 % | 1/(1 + 0,08)4 | 1,176 | Celkem | 6,900 | Celková hodnota v posledním sloupci představuje součet diskontovaných daní, které jsou každý rok splatné. Čistý grantový ekvivalent se vypočítá tak, že se součet diskontovaných daní odečte od nominální hodnoty grantu. ČGE tedy bude: (20 – 6,9)/100 = 13,1 %. Poznámka: Daň splatná z grantu se diskontuje na konci prvního roku na základě předpokladu, že se jedná o den, kdy podnik činí svůj první odpis. Příklad 4: | Investice zahrnuje tři kategorie kapitálových výdajů: pozemek, budovy a zařízení, které se daní v různých časových režimech | Tyto tři druhy výdajů tvoří to, čemu se říká standardní základ podpory. Výdaje jsou rozděleny v rámci standardního základu tím způsobem, že se použije rozpisu, který se, jak ukazuje následující tabulka, liší stát od státu. | Pozemky | Budovy | Zařízení | Belgie | 5 | 40 | 55 | Německo | 5 | 30 | 65 | Francie | 5 | 50 | 45 | Itálie | 5 | 30 | 65 | Lucembursko | 5 | 50 | 45 | Nizozemsko | 5 | 40 | 55 | Spojené království | 10 | 20 | 70 | Dánsko | 5 | 45 | 50 | Řecko | 3 | 27 | 70 | Španělsko | 5 | 40 | 55 | Irsko | 5 | 50 | 45 | Portugalsko | 3 | 25 | 72 | Rakousko | 5 | 30 | 65 | Finsko | 1 | 19 | 80 | Švédsko | 5 | 45 | 50 | Tyto faktory jsou použity k výpočtu teoretických ČGE podle režimů podpory. Na druhé straně se v jednotlivých případech podpory použijí skutečné rozdělovací rozpisy tří kategorií výdajů v rámci standardního základu. Vzhledem k tomu, že se období, v jehož průběhu grant podléhá dani, liší podle kategorie výdajů, je prvním krokem poměrné rozmístění grantu mezi položky, které tvoří základ podpory. Dalším krokem je výpočet částek splatné daně, což se činí zvlášť u každé kategorie výdaje (jedná se o stejný druh výpočtu, jaký je uveden v příkladu 3). Nakonec jsou daně odečteny od nominální hodnoty grantu, což umožní výpočet ČGE: ČGE = | Nominální hodnota grantu minus: | | daň splatná z podpory přidělené pozemkůmdaň splatná z podpory přidělené budovámdaň splatná z podpory přidělené zařízení | Například: | investice:100 | z čehož : | pozemek:3 není odepisovatelnýbudovy:33 lineární odpisování po dobu 20 letzařízení:64 klesající odpisování po dobu 5 let | | | nominální hodnota grantu: 20 | | sazba daně: 55 % | | diskontní sazba: 8 % | Výpočet daně z podpory přidělené pozemkům Obecně nejsou pozemky odepisovatelné. Předpokládáme-li, že podpora bude podléhat dani ve stejném tempu jako odpisy, potom nebude podpora přidělená pozemkům zdaněna a od grantu se v souvislosti s pozemkem nebude odečítat žádná daň. Výpočet daně z podpory přidělené budovám Předpokládáme-li, že podpora přidělená budovám bude podléhat dani po stejných částech a ve stejném tempu jako odpisy, tj. 20 let: - nominální hodnota grantu přidělená budovám by se rovnala: 20 × 33 % = 6,6 - každý rok by se část grantu zahrnutá do příjmů rovnala: 6,6/20 = 0,33 - částka daně splatné z této části by se rovnala: 0,33 × 55 % = 0,18 V souvislosti s grantem na budovy by po dobu 20 let byla z příjmů každoročně splatná částka 0,18. Jestliže bude tento sled částek na konci prvního roku diskontován (stejný druh výpočtu jako v příkladu 5), potom se bude celková daň splatná z grantu za dané období rovnat 1,925. Výpočet daně z podpory přidělené zařízení Předpokládejme, že podpora přidělená zařízení bude podléhat dani ve stejném tempu jako odpisy, tj. odpisy odepisované klesající metodou, po dobu pěti let a za použití níže uvedených sazeb: 40 %, 24 %, 14,4 %, 10,8 % a 10,8 %. Na rozdíl od budovy je v tomto případě zdanění každý rok jiné. Daň se tedy bude muset počítat rok od roku. Podíl nominální hodnoty grantu přidělený zařízení se rovná 20 × 64 % = 12,8. Výpočet splatné daně: Období | Daň splatná z grantu (1) | Diskontní faktor (2) | Diskontovaná hodnota (1) × (2) | Konec prvního roku | 12,8 × 40 % × 55 % | 1,0 | 2,816 | Konec druhého roku | 12,8 × 24 % × 55 % | 1/(1 + 0,08)1 | 1,564 | Konec třetího roku | 12,8 × 14,4 % × 55 % | 1/(1 + 0,08)2 | 0,869 | Konec čtvrtého roku | 12,8 × 10,8 % × 55 % | 1/(1 + 0,08)3 | 0,604 | Konec pátého roku | 12,8 × 10,8 % × 55 % | 1/(1 + 0,08)4 | 0,559 | Celkem | 6,412 | ČGE tedy bude: nominální hodnota grantu | 20 | minus: | daň splatná z podpory přidělené pozemkům | 0 | daň splatná z podpory přidělené budovám | -1,925 | × | | daň splatná z podpory přidělené zařízení | -6,412 | ČGE | 11,6 % | Poznámky: 1. Zdanění grantů, které je uvedeno v obvyklé metodě pro vyhodnocování podpory, je upravováno jak daňovými právními předpisy daných členských států, tak veškerými zvláštními ustanoveními podle uvedeného režimu. 2. Pro účely určení ČGE je tedy nutné mít přesné informace o: - sazbách daní z příjmů v dané zemi, - platných pravidlech odepisování nebo specifické metodě pro zahrnování podpory do příjmů, kterou předpisuje uvedený režim. 3. ČISTÝ GRANTOVÝ EKVIVALENT INVESTIČNÍ PODPORY VE FORMĚ DOTOVANÉHO ÚVĚRU 3.1 Obecně Investiční podpora poskytnutá podniku ve formě dotovaného úvěru je nejprve vyjádřena jako částka procentních bodů rabatu, tj. rozdílu mezi referenční sazbou a sazbou, kterou si účtuje věřitel. Jediným vlivem úrokového rabatu je snížení částky poplatků z úroků, protože se předpokládá, že kapitálové splátky jsou prováděny stejným způsobem, ať již je sazba normální nebo snížená. Tento prospěch získaný ze splácení úvěru je vyjádřen jako procento investice, podobně jako u kapitálových grantů. To dává nominální hodnotu grantovému ekvivalentu nebo hrubý grantový ekvivalent. Nepředstavuje to konečný prospěch, který podnik odvozuje z dotovaného úroku. Vzhledem k tomu, že poplatky z úroků jsou odečitatelné ze zdanitelných příjmů, dotované úroky znamenají ztrátu části takového daňového prospěchu tím způsobem, že se zvýší podíl, který získá stát ve formě daně z příjmů právnických osob. V důsledku toho se čistý grantový ekvivalent (ČGE) získá tím způsobem, že se od hrubého grantového ekvivalentu odečte daň splatná státu ze zvýšení zdanitelných příjmů, které lze přiřadit rabatu. Jako v případě grantu je ČGE dotovaného úvěru založen na prvcích dodaných buď režimem podpory, nebo daňovými právními předpisy daného státu, dále na jakýchkoliv dalších faktorech, které jsou zavedeny zvyklostmi. K výpočtu ČGE investiční podpory ve formě dotovaného úvěru jsou zapotřebí následující prvky: - lhůta úvěru, - délka doby odkladu, tj. počáteční období, po které se neplatí splátky, přičemž úrok se platí z celkové částky jistiny, - počet procentních bodů rabatu, - trvání rabatu, které nemusí být nutně shodné s úvěrem, - částka úvěru jako procento nebo poměrná část investice, - referenční/diskontní sazba, - sazba daně. Je též nutné znát podmínky splácení úvěru. Ve většině případů se úvěr splácí na lineárním základě, ve stejně vysokých splátkách, přičemž úroky jsou splatné z ještě nesplaceného zůstatku. Úvěr se občas splácí prostřednictvím neměnných ročních splátek, což je při výpočtu ČGE vzato v úvahu. 3.2 Příklady výpočtu Příklad 1 1. Parametry - úvěr je na období deseti let a je splácen lineárním způsobem, přičemž není udělena žádná doba odkladu, - rabat po dobu úvěru jsou tři procentní body, - úvěr se vztahuje k 40 % investice, - referenční/diskontní sazba je 8 %, - sazba daně činí 35 %. 2. Výpočet jednotky hodnoty daru Jednotkou hodnoty daru je nominální grantový ekvivalent ve výši jednobodového úročeného rabatu u půjčky, která se vztahuje k 100 % investice, přičemž se berou v úvahu charakteristiky podpory použité jako parametry. Výpočet se provádí takto: Konec roku č. | Úvěr: nesplacená částka (1) | Rabat ve výši 1 % (2) | Získaný prospěch (1) × (2) | Diskontní faktor (3) | Diskontovaná hodnota [4] (1) × (2) × (3) | 1 | 100 | 1 % | 1 | 1/(1 + 0,08)1 | 0,926 | 2 | 90 | 1 % | 0,9 | 1/(1 + 0,08)2 | 0,772 | 3 | 80 | 1 % | 0,8 | 1/(1 + 0,08)3 | 0,635 | 4 | 70 | 1 % | 0,7 | 1/(1 + 0,08)4 | 0,515 | 5 | 60 | 1 % | 0,6 | 1/(1 + 0,08)5 | 0,408 | 6 | 50 | 1 % | 0,5 | 1/(1 + 0,08)6 | 0,315 | 7 | 40 | 1 % | 0,4 | 1/(1 + 0,08)7 | 0,233 | 8 | 30 | 1 % | 0,3 | 1/(1 + 0,08)8 | 0,162 | 9 | 20 | 1 % | 0,2 | 1/(1 + 0,08)9 | 0,100 | 10 | 10 | 1 % | 0,1 | 1/(1 + 0,08)10 | 0,046 | Jednotka hodnoty daru | 4,112 | 3. Výpočet čistého grantového ekvivalentu Čistý grantový ekvivalent se získá jednoduchým vynásobením jednotky hodnoty daru charakteristikami podpory (rabat ve výši tří procentních bodů, 40 % podíl, nezdanitelná část podpory: (1 – 35 %): ČGE = 4,112 × 3 × 40% x = 3,21 % Příklad 2 1. Parametry Parametry jsou stejné jako v případě 1, ale s dvouletou dobou odkladu. To znamená, že kapitál není v prvních dvou letech splácen. Úvěr na období deseti let tedy bude splácen v osmi stejně velkých částech od třetího do desátého roku. Úroky jsou splatné z nesplacené částky, a to po dobu deseti let. 2. Výpočet jednotky hodnoty daru Konec roku č. | Úvěr: nesplacená částka (1) | Rabat ve výši 1 % (2) | Získaný prospěch (1) × (2) | Diskontní faktor (3) | Diskontovaná hodnota [5] (1) × (2) × (3) | 1 | 100 | 1 % | 1 | 1/(1 + 0,08)1 | 0,926 | 2 | 100 | 1 % | 1 | 1/(1 + 0,08)2 | 0,857 | 3 | 100 | 1 % | 1 | 1/(1 + 0,08)3 | 0,794 | 4 | 87,5 | 1 % | 0,875 | 1/(1 + 0,08)4 | 0,643 | 5 | 75,0 | 1 % | 0,750 | 1/(1 + 0,08)5 | 0,510 | 6 | 62,5 | 1 % | 0,625 | 1/(1 + 0,08)6 | 0,394 | 7 | 50 | 1 % | 0,500 | 1/(1 + 0,08)7 | 0,292 | 8 | 37,5 | 1 % | 0,375 | 1/(1 + 0,08)8 | 0,203 | 9 | 25,0 | 1 % | 0,250 | 1/(1 + 0,08)9 | 0,125 | 10 | 12,5 | 1 % | 0,125 | 1/(1 + 0,08)10 | 0,058 | Jednotka hodnoty daru | 4,802 % | 3. Výpočet čistého grantového ekvivalentu Podobně jako v příkladu 1 se jednotka hodnoty daru vynásobí počtem bodů rabatu, poměrnou částí výdaje pokrytého úvěrem a doplňkem k jednotnosti sazby daně: ČGE = 4,802 × 3 × 40% x = 3,75 % Poznámka: Je zjevné, že výsledkem zavedení doby odkladu z kapitálových splátek je zvýšení ČGE, přičemž všechny ostatní položky zůstávají stejné. Doba odkladu každoročně zvyšuje nesplacený zůstatek, a proto i prospěch, který lze přiřadit rabatu a následkem toho i jednotku hodnoty daru. Příklad 3 1. Parametry Skutečnosti jsou stejné jako v příkladu 2, ale úvěr je splácen v neměnných ročních splátkách. V tomto případě se metoda výpočtu zásadně liší od metody uvedené ve dvou předešlých příkladech zásadním způsobem: nejprve jsou vypočteny "normální" roční splátky, které neobsahují úrokový rabat, a potom "rabatní" splátky; rozdíl mezi dvěma sériemi se stanovuje každý rok a výsledky jsou diskontovány, aby bylo možné získat grantový ekvivalent. 2. Výpočet grantového ekvivalentu Neměnné roční splátky, které jsou vyjádřené jako procento úvěru, jsou vypočteny takto: A = i/ , r = 1/ , kde i znamená úrokovou sazbu a n počet let, na něž jsou splátky vypočteny. Níže uvedený výpočet je založen na půjčce o 100 jednotkách: Rok | Normální splátka (1) | Roční splátka po rabatu (2) | Získaný prospěch (3) | Diskontní faktor (4) | Diskontovaná hodnota [6] (3) × (4) | 1 | 8 | 5 | 3 | 1/(1 + 0,08)1 | 2,778 | 2 | 8 | 5 | 3 | 1/(1 + 0,08)2 | 2,572 | 3 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)3 | 1,532 | 4 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)4 | 1,418 | 5 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)5 | 1,313 | 6 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)6 | 1,216 | 7 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)7 | 1,126 | 8 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)8 | 1,042 | 9 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)9 | 0,965 | 10 | 17,401 | 15,472 | 1,929 | 1/(1 + 0,08)10 | 0,894 | Grantový ekvivalent | 14,85 % | 3. Výpočet čistého grantového ekvivalentu Čistý grantový ekvivalent se získá vynásobením grantového ekvivalentu poměrnou částí a potom odečtením části, která je splatnou daní: ČGE = 14,85 × 3 × 40% × = 3,86 % Poznámka: Jestliže není žádná doba odkladu splátek, potom se ČGE, který je vypočten stejným způsobem, rovná 3,41 %. 3.3 Vzorec pro výpočet ČGE u dotovaného úvěru Předešlé metody, které lze jednoduchým způsobem přenést do tabulkových procesorů, umožňují výpočet ČGE u nízko úročeného úvěru podle charakteristik daného případu. Ve standardních případech lze ČGE vypočíst přímo prostřednictvím následujícího vzorce. 1. Proměnné i je referenční sazba na interval a r = 1/(1 + i), i' je dotovaná sazba na interval splatnosti a r' = 1/(1 + i'), P je období (v počtu intervalů splatnosti) úvěru, Q je poměr, T je sazba daně, F je období, vyjádřené v počtu intervalů, doby odkladu splátek jistiny: v průběhu doby odkladu se platí pouze úroky z úvěru, jejichž sazba je dotovaná. (F=0, pokud není žádná doba odkladu) 2. Lineární splácení ČGE = Q iʼ i r – r i × P – F 3. Splácení v neměnných ročních splátkách ČGE = Q iʼ i 1 – r + rF – rP1 – r'P–F [1] Daňovou podporu lze považovat za podporu spojenou s investicí v případě, že bude založena na částce investované do regionu. Dále může být jakákoliv daňová podpora spojena s investicí, jestliže bude stanoven strop vyjádřený formou procenta částky investované do regionu. V případě, že daňová podpora je rozložena na období několika let, bude jakýkoliv zůstatek na konci daného roku převeden do následujícího roku a zvýšen v souladu s referenční sazbou. [2] Tento systém nového výpočtu výše se nevztahuje na nehmotné investice uvedené v bodě 4.6 základního textu. [3] Je vhodné upozornit na skutečnost, že výdaj související s koupí pozemku nebo budovy podnikem, který objekt pronajímá, lze považovat za způsobilý výdaj za předpokladu, že se prokáže potřeba dané podpory. [4] Diskontování je zahájeno na počátku prvního roku [5] Diskontování je zahájeno na počátku prvního roku [6] Diskontování je zahájeno na počátku prvního roku. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II PODPORA KE KOMPENZACI DODATEČNÝCH NÁKLADŮ NA DOPRAVU V REGIONECH, KTERÉ SE KVALIFIKUJÍ PRO VÝJIMKU PODLE ČL. 92 ODST. 3 PÍSM. C) NA ZÁKLADĚ KRITÉRIA HUSTOTY OBYVATELSTVA Podmínky, které je nutné splnit - podpora může sloužit pouze k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu. Dotyčný členský stát bude muset prokázat, že je tohoto vyrovnání objektivně zapotřebí. Nikdy nesmí dojít k nadměrnému vyrovnání. Bude nutno vzít v tomto případě v úvahu jiné režimy podpory dopravě, - podporu lze poskytnout pouze v souvislosti s mimořádnými náklady na dopravu zboží uvnitř státních hranic daného státu. Nesmí být dovoleno, aby se tato podpora stala podporou vývozní, - podpora musí být předem objektivně kvantifikovatelná na základě poměru podpory na kilometr nebo na základě poměru podpory na kilometr a poměru podpory na jednotku hmotnosti a musí být připravena výroční zpráva, která bude mimo jiné obsahovat působení daného poměru nebo poměrů, - odhad dodatečných nákladů se musí zakládat na nejhospodárnějším způsobu dopravy a nejkratší cestě mezi místem výroby nebo zpracování a obchody, - podpora může být poskytnuta pouze podnikům, které se nacházejí v oblastech kvalifikujících se pro regionální podporu na základě nového kritéria hustoty obyvatelstva. Takové oblasti budou tvořit především geografické regiony úrovně NUTS III s hustotou obyvatelstva nižší než 12,5 obyvatel na čtvereční kilometr. Při výběru oblastí je však povolena určitá pružnost za předpokladu, že budou splněna tato omezení: - pružnost při výběru oblastí nesmí znamenat zvýšení počtu obyvatel pokrytého dopravní podporou, - části NUTS III, které se kvalifikují z důvodu pružnosti, musí mít hustotu obyvatelstva nižší než 12,5 obyvatel na čtvereční kilometr, - musí přiléhat k regionům NUTS III, které splňují kritérium nízké hustoty obyvatelstva, - počet jejich obyvatel musí zůstat nízký v porovnání s celkovým pokrytím podpory na dopravu, - žádná podpora nesmí být poskytnuta na dopravu nebo převoz produktů podniků nemajících alternativu umístění (produkty těžebního průmyslu, vodních elektráren, atd.), - podpora na dopravu poskytovaná podnikům v průmyslových odvětvích, které Komise považuje za citlivé (automobilový průmysl, průmysl umělých vláken, loďařský průmysl a ocelářský průmysl), musí být vždy oznámena předem a bude podléhat platným pokynům týkajícím se průmyslu. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III METODA STANOVENÍ STROPŮ U OBYVATELSTVA POKRYTÉHO VÝJIMKOU PODLE ČL. 92 ODST. 3 PÍSM. C) 1. Komise nejdříve stanoví celkový strop počtu obyvatelstva podporovaných území ve Společenství. Tento strop určí maximální procento obyvatelstva, kterému mohou dohromady odpovídat regiony způsobilé pro regionální výjimky podle čl. 92 odst. 3. 2. Regiony způsobilé pro regionální podporu podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. a) a jejich celkové pokrytí na úrovni Společenství jsou stanoveny z vnějšku a automaticky použitím kritéria 75,0 % HDP na obyvatele, které je vyjádřeno ve standardech kupní síly (SKS). Rozhodnutí Komise o celkovém stropu musí proto zároveň definovat strop pokrytí podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. c) na úrovni Společenství. Strop podle čl. 92 odst. 3 písm. c) se získá odečtením počtu obyvatel regionu způsobilého podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. a) od celkového stropu. 3. Distribuce stropu společenství podle čl. 92 odst. 3 písm. c) mezi různé členské státy je ovlivněno použitím distribučního klíče (viz oddíl I), který bere v úvahu regionální rozdíly ve vnitrostátních souvislostech a souvislostech na úrovni Společenství. Takto získané výsledky jsou potom upraveny, aby vzaly v úvahu určitá jiná hlediska (viz oddíl II). 1. DISTRIBUČNÍ KLÍČ 4. Distribuční klíč stropu Společenství podle čl. 92 odst. 3 písm. c) je vypočten na základě počtu obyvatel regionů, které mají na vnitrostátní úrovni minimální rozdíly, co se týče HDP/SKS a/nebo nezaměstnanosti, které jsou definované ve vztahu k určitým prahům (viz bod 5). Použitá zeměpisná jednotka je úrovně NUTS III. Pro každý region NUTS III se vypočtou průměrné hodnoty za tři roky HDP/SKS na obyvatele a indexů nezaměstnanosti, které jsou definované ve vztahu k vnitrostátnímu průměru. Informace o HDP/SKS na obyvatele a míře nezaměstnanosti poskytne Eurostat. 5. Výše uvedené prahové hodnoty se vypočtou pro každé ze dvou daných kritérií (tj. HDP/SKS na obyvatele a nezaměstnanost) a pro každý dotyčný stát. Výpočet probíhá ve dvou fázích. Nejprve se pro všechny členské státy zavede stejný základní práh, který je 85 u HDP na obyvatele a 115 u míry nezaměstnanosti. Ve druhé fázi jsou základní prahové hodnoty upraveny tak, aby braly v úvahu relativní situaci každého členského státu v porovnání s průměrem Společenství. K úpravám se použije tento vzorec: Prahová hodnota = 1 2× základní prahová hodnota + základní prahová hodnota ×100evropský ukazatel kde evropský ukazatel vyjadřuje postavení různých členských států ve smyslu nezaměstnanosti nebo HDP/SKS na obyvatele jako procento odpovídající průměru ve Společenství. Evropský ukazatel se vypočte jako průměrná hodnota za stejné tříleté období jako u regionálních ukazatelů. Tudíž, čím lepší je situace členského státu s ohledem na zaměstnanost nebo životní úroveň, tím selektivnější bude prahová hodnota použitá pro distribuci stropu pokrytí podle čl. 92 odst. 3 písm. c) a naopak. Nicméně, aby se kritéria pro nezaměstnanost nestala příliš přísná, odpovídající prahová hodnota podléhá stropu ve výši 150. Toto usnadňuje udělení regionální podpory v členských státech, které vykazují značné rozdíly v domácí nezaměstnanosti, avšak jejichž situace se na úrovni Společenství nezdá tak nepříznivá. Vzhledem k tomu, že rozdíly u prahových hodnot HDP/SKS na obyvatele, které byly zjištěny u členských států, jsou malé, nepovažovalo se za nutné zavést minimální úroveň. 6. Regionální ukazatele jsou potom porovnány s výše uvedenými prahovými hodnotami, což umožňuje stanovit, zda daný region vykazuje dostatečnou regionální nerovnost, aby byl vzat v úvahu při výpočtu distribučního klíče. Obyvatelstvo všech regionů, které nejsou způsobilé k regionální podpoře podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. a), které vykazuje dostatečnou regionální nerovnost v porovnání s alespoň jednou ze dvou výše uvedených prahových hodnot, se shromažďuje pro každý členský stát. Distribuční klíč pro strop podle čl. 92 odst. 3 písm. c) je definován jako podíl každého členského státu na odpovídajícím celkovém počtu obyvatel Společenství. 7. S výhradou výše uvedených oprav se strop počtu obyvatel každého členského státu podle výjimky čl. 92 odst. 3 písm. c) vypočte přímým použitím distribučního klíče, tj. vynásobením stropu Společenství podle čl. 92 odst. 3 písm. c), který je vyjádřen jako počet obyvatel, podílem daného členského státu na celkové získané částce. 2. OPRAVY 8. Je-li to nutné, takto získané výsledky se opraví, aby: - se každému členskému státu zaručilo, že počet obyvatel podporovaných podle výjimky v čl. 92 odst. 3 písm. c) se rovná nejméně 15 % a nepřesahuje 50 % počtu obyvatel tohoto státu nepokrytých výjimkou podle čl. 92 odst. 3 písm. a), - se v každém členském státu dosáhla dostatečná úroveň, která by zahrnovala všechny regiony, které právě ztratily status podle čl. 92 odst. 3 písm. a) a oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, - se omezilo snížení celkového pokrytí (podle dvou regionálních výjimek v čl. 92 odst. 3) členského státu na 25 % jeho předešlého pokrytí. 9. Výsledky získané pro členské státy, které nejsou přímo dotčené výše uvedenými opravami,se potom poměrným způsobem upraví tak, aby se celková hodnota jednotlivých stropů rovnala stropu stanovenému pro Společenství podle čl. 92 odst. 3 písm. c). --------------------------------------------------