3.

Finanční pohledávky lze rozlišovat podle toho, zda jsou převoditelné. Pohledávka je převoditelná, pokud lze její vlastnictví snadno převést z jedné jednotky na jinou jednotku prostřednictvím dodání nebo rubopisu nebo, v případě finančních derivátů, pokud lze snadno vyrovnat jí vytvořenou pozici. Potenciálně je sice možné obchodovat s jakýmkoli finančním nástrojem, avšak převoditelné nástroje jsou určeny k tomu, aby se s nimi obchodovalo na organizované burze nebo na mimoburzovním trhu, i když skutečné obchodování není nezbytnou podmínkou převoditelnosti. Tabulka Kategorie nástrojů KATEGORIE AKTIV Kategorie Popis hlavních znaků 1. Pokladní hotovost Držba bankovek a mincí v eurech a jiných měnách uvedených do oběhu, které se běžně používají k provádění plateb. 2. Úvěry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do pěti let včetně / nad pět let Držba finančních aktiv, která jsou vytvořena v případech, kdy věřitelé půjčí peněžní prostředky dlužníkům a která nejsou doložena dokumenty nebo jsou doložena nepřevoditelnými dokumenty. Tato položka zahrnuje též aktiva v podobě vkladů zpravodajských jednotek. Národní centrální banky mohou u této položky požadovat též úplné členění podle sektorů. 1. Tato položka zahrnuje: a) úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem v členění na: i) úvěry na spotřebu (úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb). Úvěry poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám) / společenstvím bez právní subjektivity se zahrnují do této kategorie, pokud je vykazující měnové finanční instituci známo, že úvěr slouží převážně pro osobní spotřebu, ii) úvěry na bydlení (úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí). Zahrnují úvěry zajištěné nemovitostmi, které jsou použity na nákup bytových nemovitostí, a jiné úvěry na nákup bytových nemovitostí poskytnuté na osobním základě nebo zajištěné jinými formami aktiv. Do této kategorie patří i úvěry na bytové nemovitosti poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám) / společenstvím bez právní subjektivity, ledaže je vykazující měnové finanční instituci známo, že daná bytová nemovitost slouží převážně k obchodním účelům; v takovém případě se tyto úvěry vykazují jako „ostatní úvěry, z toho podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity“, iii) ostatní (úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.). Tato kategorie může zahrnovat úvěry na spotřebu poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám) / společenstvím bez právní subjektivity (viz část 3 přílohy II), nejsou-li vykazovány v kategorii „úvěry na spotřebu“. Nejsou-li dány podmínky pro uplatnění snížené zpravodajské povinnosti, je třeba vykazovat další položku „z toho“, kterou se v rámci této kategorie odděleně sledují úvěry poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám) (viz část 3 přílohy II); b) pohledávky z kreditních karet Pro účely tohoto nařízení zahrnuje tato kategorie úvěry poskytnuté domácnostem nebo nefinančním podnikům prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru, tak je vymezen níže, nebo prostřednictvím kreditních karet, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru. Pohledávky z kreditních karet se vedou na zvláštních karetních účtech, a nejsou proto z běžných účtů či kontokorentních účtů zřejmé. Bezúročným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý s úrokovou sazbou 0 % v období mezi platebními transakcemi provedenými pomocí karty během jednoho zúčtovacího období a dnem, ke kterému se debetní zůstatek za toto konkrétní zúčtovací období stane splatným. Úročeným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý po uplynutí data splatnosti předchozího zúčtovacího období, tj. debetní zůstatky na karetním účtu, které nebyly vypořádány při první příležitosti, který je úročen úrokovou sazbou nebo odstupňovanou úrokovou sazbou obvykle vyšší než 0 %. Obvykle se vyžaduje placení minimálních měsíčních splátek s cílem alespoň částečně splatit úročený úvěr. Protistranou těchto forem úvěrů je subjekt, který v souladu se smluvním závazkem odpovídá za konečné splacení zůstatků a který se shoduje s držitelem karty v případě karet pro soukromé použití, ne však v případě podnikových karet; c) revolvingové úvěry a přečerpání Revolvingové úvěry jsou úvěry charakterizované všemi těmito znaky: i) dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli, ii) výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny, iii) úvěr lze využívat opakovaně, iv) není dána povinnost prostředky pravidelně splácet. Revolvingové úvěry zahrnují částky, které byly získány prostřednictvím sjednaného úvěrového rámce (úvěrových linek) a které ještě nebyly splaceny (zůstatky). Úvěrový rámec je dohoda mezi věřitelem a dlužníkem, která dlužníkovi umožňuje vybírat si během stanoveného období a do určité výše prostředky a tyto prostředky libovolně před stanoveným datem splácet. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrového rámce k dispozici a které nebyly vybrány nebo byly již splaceny, se v žádné z kategorií rozvahových položek nezachycují. Přečerpání jsou debetní zůstatky na běžných účtech. Revolvingové úvěry a přečerpání nezahrnují úvěry poskytnuté prostřednictvím kreditních karet. Vykazuje se celková částka, kterou dlužník dluží, bez ohledu na to, zda je v rámci limitu, který si věřitel a dlužník předem dohodli, nebo tento limit přesahuje, pokud jde o velikost nebo maximální dobu trvání úvěru; d) syndikované úvěry (jednotlivé úvěrové smlouvy, jichž se účastní několik institucí jako věřitelé). Syndikované úvěry zahrnují pouze případy, kde je dlužníkovi na základě úvěrové smlouvy známo, že úvěr poskytuje více věřitelů. Pro statistické účely se za syndikované úvěry považují pouze částky, které věřitelé skutečně vyplatili (nikoli celkové úvěrové rámce). Syndikovaný úvěr obvykle sjednává a koordinuje jedna instituce (běžně označovaná jako aranžér („lead manager“)), přičemž ve skutečnosti je poskytován různými účastníky syndikátu. Účastníci včetně aranžéra vykazují ve svých rozvahových aktivech svůj podíl na úvěru vůči dlužníkovi, tj. ne vůči aranžérovi; e) vklady, jak jsou vymezeny v kategorii pasiv 9; f) finanční pronájmy poskytnuté třetím stranám Finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží a nese veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, jež umožňují nájemci koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci se v rozvaze nevykazují; g) úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány Celková částka úvěrů, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání v článku 178 nařízení (EU) č. 575/2013; h) držba neobchodovatelných cenných papírů Držba dluhových cenných papírů, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích; i) obchodované úvěry Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že neexistuje důkaz o obchodování na sekundárním trhu. V opačném případě by měly být klasifikovány jako dluhové cenné papíry (kategorie 3); j) podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením, např. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky účastí. Pro statistické účely se podřízený dluh klasifikuje podle povahy finančního nástroje buď jako „úvěry“ nebo „dluhové cenné papíry“. Pokud se všechny formy podřízeného dluhu v držení měnových finančních institucí v současné době vykazují pro statistické účely jako jediná vykazovaná hodnota, je třeba tuto hodnotu vykázat pod položkou „dluhové cenné papíry“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů; k) pohledávky z reverzních rep nebo výpůjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění Protipoložka hotovosti vyplacené výměnou za cenné papíry nakoupené zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného prodeje těchto nebo obdobných cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu, nebo za výpůjčku cenných papírů poskytnutých proti hotovostnímu zajištění (viz kategorie pasiv 9.4). Pro účely tohoto statistického výkaznictví zahrnuje členění úvěrů podle zajištění ve formě nemovitosti celkovou částku nesplacených úvěrů, které jsou kolateralizovány podle článku 199 odstavců 2 až 4 nařízení (EU) č. 575/2013/ES, a to s poměrem nesplaceného úvěru k zajištění rovným nebo nižším než 1. Pokud zpravodajská jednotka tato pravidla neuplatňuje, určují se úvěry, jež mají být zahrnuty do tohoto členění, podle přístupu zvoleného za účelem plnění kapitálových požadavků. 2. Následující položka se nepovažuje za úvěr: Úvěry poskytnuté na základě správy majetku Úvěry poskytnuté na základě správy majetku, tj. svěřenecké úvěry nebo nezajištěné svěřenské úvěry, jsou úvěry poskytnuté na jméno jedné strany (dále jen „správce majetku“) v zastoupení třetí osoby (oprávněného). Pro statistické účely se svěřenecké úvěry v rozvaze správce majetku nevykazují, zůstává-li riziko a prospěch spojený s vlastnictvím peněžních prostředků na straně oprávněného. Riziko a prospěch spojený s vlastnictvím zůstávají na oprávněném, pokud: a) oprávněný přebírá úvěrové riziko úvěru, tj. správce majetku je odpovědný pouze za administrativní správu úvěru, nebo b) investice oprávněného je zajištěna proti ztrátě pro případ, že by se správce majetku dostal do likvidace, tj. svěřenecký úvěr není částí aktiv správce majetku, které je v případě úpadku možno rozdělit. 3. Dluhové cenné papíry Držba dluhových cenných papírů, které jsou obchodovatelnými finančními nástroji sloužícími jako důkaz dluhu, obvykle obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala. Tato položka zahrnuje: a) držbu cenných papírů, které držiteli poskytují bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den nebo dny nebo v určitém období počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání; b) úvěry, které se staly obchodovatelnými na organizovaném trhu, tj. obchodované úvěry, za předpokladu, že existují důkazy o obchodování na sekundárním trhu, včetně existence tvůrců trhu a častých kotací finančního aktiva, představovaných například rozpětím nákup/prodej. Není-li tomu tak, měly by se vykazovat v položce aktiv „úvěry“ (viz též „obchodované úvěry v kategorii 2i); c) podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů (viz také „podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů“ v kategorii 2j). Cenné papíry zapůjčené v rámci půjček cenných papírů nebo prodané v rámci dohod o zpětném odkupu zůstávají v rozvaze původního majitele (a nezaznamenávají se v rozvaze dočasného nabyvatele) v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace, a nejen pouhá možnost tak učinit. V případě, kdy dočasný nabyvatel získané cenné papíry prodá, je nutné tento prodej vykázat jako přímou transakci s cennými papíry a zaznamenat v rozvaze dočasného nabyvatele jako negativní pozici v portfoliu cenných papírů. 3a/3b/3c Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky Tyto položky zahrnují: a) držbu obchodovatelných dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; b) úvěry, které se staly obchodovatelnými na organizovaném trhu, tj. obchodované úvěry klasifikované jako dluhové cenné papíry, s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; c) podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky. 4. Účasti Účasti představují vlastnická práva na korporace nebo kvazikorporace; představují nárok na zůstatkovou hodnotu po uspokojení pohledávek všech věřitelů. Tato položka zahrnuje kótované a nekótované akcie a ostatní účasti. 5. Akcie / podílové listy investičních fondů Akcie nebo podílové listy vydané investičními fondy, které jsou subjekty kolektivního investování, jež investují do finančních nebo nefinančních aktiv, pokud je cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti. Tato položka zahrnuje akcie / podílové listy fondů peněžního trhu vydané fondy peněžního trhu podle článku 2 tohoto nařízení a akcie / podílové listy vydané investičními fondy jinými než fondy peněžního trhu (ve smyslu čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). 6. Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) Hmotná či nehmotná aktiva jiná než finanční aktiva. Tato položka zahrnuje obydlí, ostatní budovy a stavby, stroje a zařízení, cennosti a produkty duševního vlastnictví, jako jsou počítačové programové vybavení (software) a databáze. 7. Ostatní aktiva Položka „ostatní aktiva“ je zbytkovou položkou rozvahy na straně aktiv a je definována jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Národní centrální banky mohou vyžadovat vykazování určitých dílčích pozic, které jsou v této položce zahrnuty. Ostatní aktiva mohou zahrnovat: a) finanční derivátové pozice s brutto kladnými tržními hodnotami Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze a je třeba je vykazovat ve zvláštní položce „z toho“ v sektorovém (měnové finanční instituce / instituce jiné než měnové finanční instituce) a zeměpisném členění (tuzemsko / eurozóna kromě tuzemska / zbytek světa); b) brutto částky pohledávek na uspořádacích účtech Pohledávky na uspořádacích účtech jsou položky aktiv vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů, např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování; c) brutto částky pohledávek na přechodných účtech Pohledávky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem šeky a jiné formy plateb, které byly zaslány k inkasu jiným měnovým finančním institucím; d) naběhlé úroky z úvěrů Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z úvěrů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní aktiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z úvěru, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“; e) naběhlé úroky z držby dluhových cenných papírů; f) pohledávky z nevyplacených dividend; g) částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnových finančních institucí; h) aktivní protipoložka mincí vydaných státem (pouze rozvaha národních centrálních bank); „Ostatní aktiva“ nezahrnují finanční nástroje ve formě finančních aktiv (patřících do jiných položek rozvahy), určité finanční nástroje, které nemají formu finančních aktiv, jako jsou např. záruky, přísliby, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze), a nefinanční aktiva (patřící do kategorie 6).

KATEGORIE PASIV Kategorie Popis hlavních znaků 8. Emitované oběživo Kategorie pasiv „emitované oběživo“ zahrnuje bankovky a mince v oběhu, které jsou vydány nebo schváleny měnovými orgány. Tato kategorie zahrnuje bankovky vydané ECB a národními centrálními bankami. Mince v oběhu nejsou závazkem měnových finančních institucí v členských státech eurozóny, nýbrž závazkem ústředních vládních institucí. Mince jsou však součástí měnových agregátů, a proto se vykazují v kategorii „emitované oběživo“. Protipoložka k tomuto pasivu se zahrnuje do kategorie „ostatní aktiva“. 9. Vklady Částky (akcie, vklady nebo jiné), které zpravodajské jednotky dluží věřitelům a které splňují znaky uvedené v oddílu 1 v části 1 přílohy I, kromě částek, které vznikají z emise obchodovatelných cenných papírů nebo akcií/podílových listů fondů peněžního trhu. Pro účely statistického výkaznictví se tato kategorie dále člení na jednodenní vklady, vklady s dohodnutou splatností, vklady s výpovědní lhůtou a repo obchody. a) vklady a úvěry „Vklady“ zahrnují rovněž „úvěry“ jako závazky měnových finančních institucí. Z hlediska pojmů představují úvěry částky přijaté měnovými finančními institucemi, které nejsou strukturovány ve formě „vkladů“. ESA 2010 rozlišuje „úvěry“ a „vklady“ podle strany přebírající iniciativu, tj. je-li to dlužník, jde o úvěr, v případě iniciativy věřitele se jedná o vklad. Ve výkazech se „úvěry“ nevedou jako zvláštní kategorie na straně pasiv rozvahy. Místo toho se zůstatky považované za „úvěry“ zařazují bez dalšího rozlišení pod položku „vklady“, pokud je netvoří obchodovatelné nástroje. To je v souladu se shora uvedenou definicí „vkladů“. Úvěry poskytnuté měnovým finančním institucím klasifikované jako „vklady“ se člení podle požadavků statistického výkaznictví, tj. podle sektorů, nástrojů, měn a splatnosti. Do této kategorie patří syndikované úvěry přijaté zpravodajskými jednotkami; b) neobchodovatelné dluhové nástroje Neobchodovatelné dluhové nástroje emitované zpravodajskými jednotkami je třeba obecně klasifikovat jako „vklady“. Neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se později stanou obchodovatelnými a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“; c) přijaté zálohy (marže) Přijaté zálohy (marže) vzniklé na základě derivátových smluv by měly být klasifikovány jako „vklady“, jestliže představují hotovostní zajištění složené u měnových finančních institucí a zůstávají ve vlastnictví vkladatele a po skončení platnosti smlouvy se mu vyplatí zpět. Marže, které zpravodajská jednotka obdrží, by měly být v zásadě klasifikovány jako „vklady“ pouze v rozsahu, v jakém může měnová finanční instituce tyto prostředky volně použít k dalšímu poskytování úvěrů; musí-li být část marže, kterou měnová finanční instituce obdrží, dále poskytnuta jinému účastníkovi derivátového trhu, např. clearingové instituci, měla by být jako „vklady“ v zásadě klasifikována pouze ta část, která zůstává k dispozici měnové finanční instituci. Složitost současné praxe na trhu může komplikovat určení těch marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají bez rozlišení na stejný účet, nebo těch marží, které poskytují měnové finanční instituci zdroje na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“; d) účelově vázané zůstatky Podle vnitrostátní praxe se „účelově vázané zůstatky“ týkající se např. leasingových smluv klasifikují jako vklady pod položkou „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“ podle splatnosti / podmínek příslušné smlouvy. e) akcie vydané měnovými finančními institucemi Akcie vydané měnovými finančními institucemi se klasifikují jako vklady, a nikoli jako kapitál a rezervy, pokud: i) mezi vydávající měnovou finanční institucí a držitelem existuje ekonomický vztah dlužníka a věřitele bez ohledu na jakákoli vlastnická práva k těmto akciím a ii) akcie lze směnit na peníze nebo zpětně odkoupit bez výrazných omezení nebo sankcí. Výpovědní lhůta se nepovažuje za výrazné omezení. Tyto akcie musí navíc splňovat následující podmínky: — příslušná vnitrostátní právní úprava nedává vydávající měnové finanční instituci bezpodmínečné právo odmítnout zpětný odkup svých akcií, — akcie představují „jistou hodnotu“, tj. za normálních okolností budou v případě zpětného odkupu vyplaceny za jejich jmenovitou hodnotu, — v případě platební neschopnosti měnové finanční instituce se na držitele jejích akcií ze zákona nevztahuje povinnost uhradit nevyřízené závazky nad rámec jmenovité hodnoty akcií, tj. podíl akcionářů na upsaném základním kapitálu, ani se na ně nevztahují jiné zatěžující dodatečné povinnosti. Podřízenost akcií jinému nástroji vydanému měnovou finanční institucí se nepovažuje za zatěžující dodatečnou povinnost. Výpovědní lhůty pro přeměnu takových akcií na peníze slouží ke klasifikaci těchto akcií podle výpovědní lhůty v rámci kategorie nástrojů „vklady“. Tyto výpovědní lhůty se použijí též při stanovení sazby minimálních rezerv podle článku 4 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Jakékoli vyčleněné akcie související s úvěry měnové finanční instituce by se měly klasifikovat jako vklady se stejnou původní splatností jako příslušný úvěr, tj. jako „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“, v závislosti na ustanoveních o splatnosti obsažených v příslušné smlouvě o úvěru. Akcie, které jsou vydány měnovými finančními institucemi a klasifikovány jako vklady, a ne jako kapitál a rezervy, jsou měnovou finanční institucí, jež je má v držení, klasifikovány jako úvěry na straně aktiv její rozvahy; f) závazky ze sekuritizace Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Následující položka se nepovažuje za vklad: Prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku se ve statistické rozvaze měnové finanční instituce nevykazují (viz „Úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v rámci kategorie 2). 9.1 Jednodenní vklady Vklady, které jsou směnitelné na peníze nebo které jsou převoditelné na požádání šekem, bankovním příkazem, odepsáním z účtu nebo podobným způsobem bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Tato položka zahrnuje: a) zůstatky (úročené nebo neúročené), které jsou okamžitě směnitelné na peníze na požádání nebo do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byla žádost podána, bez výrazné sankce nebo omezení, ale které nejsou převoditelné; b) zůstatky (úročené nebo neúročené) představující předem zaplacené částky v souvislosti s elektronickými penězi založenými na technickém vybavení nebo na programovém vybavení (např. předplacené karty); c) úvěry splatné do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byl úvěr poskytnut. 9.1a. Převoditelné vklady Převoditelné vklady jsou ty vklady v kategorii „jednodenní vklady“, jež jsou na žádost o provedení platby přímo převoditelné na jiné hospodářské subjekty pomocí běžně užívaných prostředků, jako jsou úhrady a inkasa, případně též pomocí kreditních či debetních karet, transakcí s elektronickými penězi, šeků nebo obdobných prostředků, a to bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Do převoditelných vkladů se nezahrnují vklady, které slouží pouze pro výběr hotovosti nebo vklady, z nichž lze prostředky vybrat nebo převést prostřednictvím jiného účtu téhož majitele. 9.2 Vklady s dohodnutou splatností Nepřevoditelné vklady, které nelze směnit na peníze před dohodnutým pevným termínem nebo které lze převést na peníze před tímto dohodnutým termínem jen tehdy, je-li držitel postižen určitou sankcí. Tato kategorie zahrnuje rovněž administrativně regulované úsporné vklady, u kterých kritérium splatnosti není relevantní; měly by být zařazeny do pásma splatnosti „nad dva roky“. Finanční produkty s prolongační klauzulí musí být klasifikovány podle nejbližší doby splatnosti. Ačkoliv je možné vklady s dohodnutou splatností vyplatit po předchozím oznámení dříve nebo při zaplacení určitých sankcí na požádání, nejsou tyto znaky pro účely klasifikace považovány za relevantní. 9.2a/9.2b/9.2c Vklady s dohodnutou splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti: a) zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné a které nelze směnit na peníze před uplynutím této doby splatnosti; b) zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit před tímto termínem na základě předchozího oznámení; bylo-li oznámení podáno, zařadí se tyto zůstatky do kategorie 9.3a, popřípadě 9.3b; c) zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit na požádání s určitou sankcí; d) marže přijaté na základě derivátových smluv uzavíraných na dobu do jednoho roku / nad jeden rok a do dvou let / nad dva roky, které představují hotovostní zajištění na ochranu proti úvěrovému riziku, ale zůstávají ve vlastnictví vkladatele, a které se mu po skončení platnosti smlouvy vyplatí zpět; e) úvěry podložené nepřevoditelnými dokumenty nebo nepodložené dokumenty s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; f) neobchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; g) podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; h) závazky ze sekuritizace Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Tyto závazky se podle dohody řadí do členění splatnosti „s dohodnutou splatností nad dva roky“. Vklady s dohodnutou splatností nad dva roky zahrnují: zůstatky (bez ohledu na dobu splatnosti), jejichž úrokové sazby nebo jiné podmínky stanoví vnitrostátní právní předpisy a které jsou určeny ke zvláštním účelům, např. financování bydlení, jež nastanou po dvou letech, i když technicky jsou splatné na požádání. 9.3 Vklady s výpovědní lhůtou Nepřevoditelné vklady bez dohodnuté splatnosti, které nelze směnit na peníze bez předchozí výpovědi; před uplynutím výpovědní lhůty není směna na hotovost možná nebo je možná pouze se sankcí. Patří sem vklady, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, avšak podléhaly by sankci a omezením podle vnitrostátní praxe (zařazené do pásma splatnosti „do tří měsíců včetně“), a investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr (zařazené do pásma splatnosti „nad tři měsíce“) 9.3a/9.3b Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky Tyto položky zahrnují: a) zůstatky bez pevně stanovené doby splatnosti, které lze vybrat pouze na základě předcházející výpovědi s lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky; je-li možný výběr před uplynutím této výpovědní lhůty (nebo i na požádání), podléhá sankci a b) zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti, které jsou nepřevoditelné, ale které byly předčasně vypovězeny se lhůtou kratší než tři měsíce / nad tři měsíce, z toho nad dva roky. Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně zahrnují nepřevoditelné úsporné vklady na viděnou a ostatní typy vkladů drobných střadatelů, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, podléhaly by však výrazné sankci. Vklady s výpovědní lhůtou nad tři měsíce, z toho případně vklady s výpovědní lhůtou nad dva roky zahrnují investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr. 9.4 Repo obchody Protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto nebo obdobných cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky získané zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu, tj. dočasného nabyvatele, se klasifikují jako „repo obchody“ v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace a nejen pouze možnost tak učinit. To znamená, že veškerá rizika a všechny výhody související s předmětnými cennými papíry zůstávají během celé operace na straně zpravodajských jednotek. Jako „repo obchody“ se klasifikují všechny následující varianty operací typu repo obchodů: a) částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění a b) částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back). Cenné papíry, které jsou předmětem operací typu repo obchodů, se vykazují podle pravidel uvedených v položce aktiv 3 „dluhové cenné papíry“. Do této položky patří i operace, při nichž dochází k dočasnému převodu zlata proti hotovostnímu zajištění. 10. Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu Akcie nebo podílové listy vydané fondy peněžního trhu. Viz definice v oddílu 2 části 1 přílohy I. 11. Emitované dluhové cenné papíry Cenné papíry jiné než majetkové účasti emitované zpravodajskými jednotkami, které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva vůči vydávající instituci. Tato položka zahrnuje: a) cenné papíry, které poskytují držiteli nepodmíněné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje dnem stanoveným v okamžiku vydání; b) neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se následně stanou obchodovatelnými, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“ (viz také kategorie 9); c) podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi je třeba pro účely měnové a finanční statistiky vykazovat stejně jako ostatní závazky měnových finančních institucí. Podřízený dluh vydaný ve formě cenných papírů musí být tudíž klasifikován jako „emitované dluhové cenné papíry“, zatímco podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů je třeba vykázat jako „vklady“. Jsou-li všechny podřízené dluhy emitované měnovými finančními institucemi vyjádřeny pro statistické účely jako jediná hodnota, je nutné ji vykázat jako „emitované dluhové cenné papíry“, neboť podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Podřízený dluh by neměl být vykazován v pasivech pod položkou „kapitál a rezervy“; d) hybridní nástroje. Obchodovatelné nástroje s kombinací dluhové a derivátové složky, včetně: i) obchodovatelných dluhových nástrojů s vloženými deriváty, ii) obchodovatelných nástrojů, jejichž hodnota při splacení nebo kupónový výnos se váže na vývoj podkladového referenčního aktiva, ceny aktiva nebo jiného referenčního ukazatele po dobu splatnosti nástroje. 11a/11b/11c Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti: a) neobchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky a b) podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky. 11d z toho dluhové cenné papíry do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 % Hybridní nástroje vydané měnovými finančními institucemi, které mají původní splatnost do dvou let a které mohou mít při splatnosti v důsledku kombinace dluhové a derivátové složky smluvní hodnotu v měně emise nižší, než je původně investovaná částka. 12. Kapitál a rezervy Pro účely statistického výkaznictví obsahuje tato kategorie částky vznikající z emisí základního kapitálu zpravodajských jednotek akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k měnové finanční instituci a obecně i právo podílet se na jejím zisku a na jejím likvidačním zůstatku. Patří sem rovněž zisk (nebo ztráta), jak jsou zaznamenány ve výkazu zisku a ztráty, prostředky ze zisku nerozděleného akcionářům nebo prostředky přesunuté zpravodajskými jednotkami do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Tato kategorie v zásadě zahrnuje: a) získaný základní kapitál včetně emisního ážia; b) zisk (nebo ztráta) zaznamenané ve výkazu zisku a ztráty; c) výnosy a náklady vykázané přímo ve vlastním kapitálu; d) prostředky ze zisku nerozděleného akcionářům; e) opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv, např. opravné položky ke ztrátám z úvěrů (lze je vykazovat podle pravidel účetnictví). 13. Ostatní pasiva Položka „ostatní pasiva“ je zbytková položka rozvahy na straně pasiv definovaná jako „pasiva jinde nezahrnutá“. Národní centrální banky mohou vyžadovat vykazování určitých dílčích pozic, které jsou v této položce zahrnuty. Ostatní pasiva mohou zahrnovat: a) finanční derivátové pozice s brutto zápornými tržními hodnotami Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze a je třeba je vykazovat ve zvláštní položce „z toho“ v sektorovém (měnové finanční instituce / instituce jiné než měnové finanční instituce) a zeměpisném členění (tuzemsko / eurozóna kromě tuzemska / zbytek světa); b) brutto částky závazků na uspořádacích účtech Závazky na uspořádacích účtech jsou zůstatky vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů, např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování; c) brutto částky závazků na přechodných účtech; Závazky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem úhrady, které byly odepsány z účtů klientů, a jiné položky, kde příslušné platby zpravodajské jednotky ještě neprovedly; d) naběhlé úroky z vkladů Podle obecné zásady akruálního účetnictví se úroky z vkladů vykazují v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z vkladů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní pasiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z vkladu, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“; e) naběhlé úroky z vydaných dluhových cenných papírů; f) závazky z nevyplacených dividend; částky závazků nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnové finanční instituce, např. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky; g) rezervy představující závazky vůči třetím stranám, např. penze a dividendy; h) marže přijaté na základě derivátových smluv Marže přijaté na základě derivátových smluv se běžně klasifikují jako „vklady“ (viz kategorie 9). Složitost současné praxe na trhu komplikuje určení takových marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají na stejný účet bez rozlišení, nebo těch marží, které má měnová finanční instituce k dispozici jako zdroj na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“ podle příslušné vnitrostátní praxe; i) čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry nebo operací s devizami. Z kategorie „ostatních pasiv“ lze vyloučit téměř všechny finanční nástroje ve formě finančních pasiv (patřících do jiných položek rozvahy), finanční nástroje, které nemají formu finančních pasiv jako např. záruky, přísliby, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze) a nefinanční pasiva jako jsou kapitálové položky na straně pasiv (patřící do kategorie „kapitál a rezervy“).