ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je poněkud optimistický. Ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2012 jsou odhady růstu na léta 2012 a 2013 vypracované maďarskými orgány přibližně o půl procentního bodu vyšší v důsledku optimističtějších oficiálních předpokladů týkajících se domácí poptávky, zejména pro rok 2013. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v konvergenčním programu je, v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 13. března 2012, zajistit udržitelnou nápravu nadměrného schodku do roku 2012, jak stanovila Rada. Oficiální cíle pro schodek a plánované fiskální úsilí jsou v souladu s uvedeným doporučením. Konvergenční program potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl ve výši 1,5 % HDP, o němž se předpokládá, že bude dosažen do roku 2013. Střednědobý rozpočtový cíl přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) a v porovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2012, která zohledňuje rizika provádění vybraných úsporných opatření a méně optimistický makroekonomický scénář, je zřejmé, že úsilí o dosažení střednědobého rozpočtového cíle není v roce 2013 dostatečné. Míra růstu veřejných výdajů, s přihlédnutím k diskrečním opatřením na straně příjmů, je v souladu s výdajovým kritériem na rok 2013 uvedeným v Paktu o stabilitě a růstu, nikoliv však na roky 2014 a 2015. Podle plánů vlády se bude veřejný dluh po celé programové období neustále snižovat až na hodnotu pod 73 % HDP v roce 2015, zůstane však nad referenční hodnotou 60 % HDP. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu, bude se Maďarsko v letech 2013-2014 nacházet v přechodném období a konvergenční program by zajistil dostatečný pokrok k dosažení souladu s referenční hodnotou. Podle programu by bylo referenční hodnoty pro snížení dluhu dosaženo na konci přechodného období, v roce 2015, a to by pomohlo snížit kumulované vnitřní a vnější zadlužení.
(11)

Na základě hodnocení konvergenčního programu podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je v roce 2012 s ohledem na nejnověji dostupné informace opatrný a v roce 2013 realistický. I když se makroekonomické projekce na rok 2012 ve scénáři konvergenčního programu velice blíží hodnotám v prognóze útvarů Komise z jara 2012 (růst HDP je předpovídán na 2,0 % a 2,2 %), nedávné ekonomické údaje ukazují, že výsledné číslo by mohlo být vyšší. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je napravit nadměrný schodek do roku 2012 a přiblížit se střednědobému rozpočtovému cíli do konce období konvergenčního programu. Konvergenční program pro období 2012-2015 změnil střednědobý cíl z – 1,0 % na – 0,5 % HDP; tento nový střednědobý cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaný celkový schodek v roce 2012 odpovídá lhůtě pro nápravu nadměrného schodku stanovené v doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Na rok 2013 cílí konvergenční program na celkový schodek 1,4 % HDP, ačkoli plánované snížení výdajů doposud není plně zachyceno v odpovídajících opatřeních. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (6) se Lotyšsko do konce období konvergenčního programu v roce 2015 přiblíží svému střednědobému cíli. I když nově vypočtené informace naznačují, že pokrok směrem ke střednědobému cíli je ve strukturálním vyjádření v posledních letech konvergenčního programu nižší než 0,5 % HDP, plánované omezení výdajů by zajistilo to, aby míra růstu veřejných výdajů, zohlední-li se diskreční příjmová opatření, byla v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu. Daňové změny od druhé poloviny roku 2012, které parlament přijal dne 24. května 2012 a jež doposud nejsou reflektovány ve scénáři konvergenčního programu, ale přislíbeny v průvodním dopise k tomuto programu, představují zároveň riziko pro dosažení cílů v roce 2013 a v pozdějších letech. Poměř veřejného dluhu k HDP je pod 60 % a měl by se ze 42,6 % HDP v roce 2011 zvýšit na 46,7 % HDP v roce 2014, neboť orgány předem akumulují finance na vysoké splátky související s mezinárodním programem finanční pomoci, jež jsou splatné v období 2014–2015, a v roce 2015 by po uhrazení těchto splátek měl klesnout na 38,9 %.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž je program založen, je realistický, a to za předpokladu, že se nebudou dále zhoršovat podmínky na finančních trzích. V programu stejně jako v prognóze útvarů Komise z jara 2012 se tento rok očekává prudké snížení reálného HDP a postupné oživení v roce 2013. V souladu s postupem při nadměrném schodku je cílem rozpočtové strategie stanovené v programu stability snížit do roku 2012 celkový schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a to prostřednictvím dalšího omezování výdajů a pomocí dodatečných příjmů. Na základě opravy nadměrného schodku program stability potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálně vyrovnaného rozpočtu, který adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Jeho dosažení Itálie plánuje na rok 2013, tedy o rok dříve, než bylo cílem v předchozím programu stability, a to díky opatřením, která byla přijata již v období 2010–2011. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) se plánované průměrné roční fiskální úsilí v období 2010–2012 pohybuje vysoko nad úrovní 0,5 % HDP, kterou doporučila Rada v rámci postupu při nadměrném schodku. Předpokládané tempo korekce v roce 2013 ve strukturálním vyjádření umožňuje Itálii dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle v uvedeném roce, a plánovaná míra růstu veřejných výdajů by pak byla v souladu s výdajovým kritériem stanoveným v Paktu o stabilitě a růstu při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů. Program stability předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne maxima v roce 2012 a poté se začne současně s růstem primárních přebytků stále rychleji snižovat. V letech 2013 a 2014 se bude Itálie nalézat v přechodném období a její rozpočtové plány by zaručily dostatečný pokrok směrem k plnění referenční hodnoty pro snižování dluhu, jak ostatně potvrzuje prognóza útvarů Komise z jara 2012. Podle italských plánů bude referenční hodnoty pro snižování dluhu dosaženo na konci přechodného období (v roce 2015). Dosažení výše zmíněných výsledků ohledně schodku a dluhu bude vyžadovat přísné a úplné rozpočtové provádění nápravných opatření přijatých v letech 2010 a 2011.
(12)

Demografický vývoj vzbuzuje vážné pochybnosti o udržitelnosti důchodového systému. Ačkoli Litva schválila postupné zvyšování věku pro odchod do důchodu až na 65 let do roku 2026, toto opatření samo o sobě v budoucnu nezajistí udržitelný a přiměřený důchodový příjem a musí být doplněno dalšími opatřeními. Tato opatření by mohla zahrnovat navázání zákonného věku pro odchod do důchodu a budoucích dávek na demografické faktory, stanovení jasných pravidel valorizace, zavedení užší vazby mezi pojistným a dávkami a zrušení pobídek motivujících k předčasnému odchodu do důchodu. Kromě toho by Litva mohla lépe využívat doplňkové dobrovolné důchodové pojištění. Doplňkové důchodové spoření prostřednictvím individuálních předfinancovaných soukromých důchodových systémů nebo ustavení zaměstnaneckých důchodových systémů by mohlo ulehčit systému sociálního zabezpečení a zároveň zlepšit přiměřenost budoucích důchodových příjmů. Překážky, které odrazovaly od dalšího pracovního zapojení, již byly odstraněny.
(7)

Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů v ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. Vyzvala členské státy, aby provedly specifická doporučení Rady na rok 2011 a promítly své priority do konkrétních opatření, jež by se zahrnula do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.
(14)

Krize měla obzvlášť tvrdý dopad na dělníky s nízkou kvalifikací (kteří tvoří největší skupinu nezaměstnaných) a podstatně zvýšila nezaměstnanost mladých lidí. Od roku 2009 navíc dlouhodobá nezaměstnanost rostla značně rychleji než ve zbytku EU, což odráželo hlavně nárůst kvalifikační a geografické nerovnováhy na trhu práce, neboť rušení pracovních míst bylo soustředěno do segmentu pracovníků s nízkou kvalifikací. Systém pro stanovení minimálních stropů pro pojistné na sociální zabezpečení by měl být přezkoumán, aby se vyvážila potřeba snížit práci načerno, a mělo by být zajištěno, aby pracovníci s nízkou kvalifikací nebyli vylučováni z trhu práce. Opatření, jež podnikla vláda ke zmrazení mzdových výdajů ve veřejném sektoru v období 2010–2012, byla relevantní a adekvátní odpovědí a přispěla též k přiblížení nákladů na pracovní sílu úrovním produktivity. Byla zahájena národní iniciativa ke komplexnímu řešení integrace mladých lidí do trhu práce. Veřejné služby zaměstnanosti jsou nadále poměrně nízké kvality a školení personálu by se mělo zintenzívnit, zejména případě „romských mediátorů“. Jsou třeba další opatření ke zlepšení služeb týkajících se aktivace, hledání pracovního místa, slaďování nabídky s poptávkou, přeškolování a individualizovaných služeb pro osoby s nízkou kvalifikací.
(11)

Na začátku krize došlo k přehřátí trhu s bydlením, kdy poměry mezi cenami domů a příjmy dosáhly historického maxima v souvislosti s rostoucí nedostatečnou nabídkou bydlení, což vedlo k akumulaci vysokých úrovní hypotečního zadlužení. Podle hloubkového přezkumu, který provedla Komise, vysoké zadlužení domácností způsobuje vnitřní nerovnováhu v hospodářství Spojeného království. V důsledku vysokého podílu hypotečních úvěrů s pohyblivou úrokovou sazbou jsou rozpočty domácností citlivé na zvyšování úrokové sazby, což může mít prostřednictvím finančního sektoru destabilizující řetězový účinek na hospodářství jako celek. K trvalému a významnému snížení zadlužení domácností může dojít pouze tehdy, když ceny nemovitostí klesnou v poměru k disponibilnímu příjmu; pokud by však nominální ceny nemovitostí měly klesat rychle, hrozilo by, že mnoho domácností by mělo hypoteční dluhy převyšující hodnotu nemovitosti. Bytová výstavba zůstává na rekordně nízké úrovni v důsledku omezujícího systému plánování a cyklického oslabení a širší aktivita na trhu s bydlením je rovněž stále slabá. V listopadu 2011 vláda zveřejnila strategii bydlení pro Anglii, jejímž cílem je usnadnit růst bytové výstavby, přetrvává však značná nejistota ohledně čistého dopadu nového systému na rozvoj bydlení. Strategie bydlení se také nezabývala otázkou zdanění nemovitostí, přičemž systém Spojeného království je kombinací regresivní opakující se daně (místní daň) s progresivní daní z transakcí (daň z převodu nemovitostí), jež mohou hrát roli v cyklickém vývoji rozpočtových příjmů a finanční stability. V rozpočtu na rok 2012 byly v sazbách daně z převodu nemovitostí provedeny některé úpravy, celkově však v této oblasti došlo pouze k drobným změnám.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou rozpočtové projekce založeny, je zejména v pozdějších letech období programu optimistický ve srovnání s potenciálním růstem, jak jej odhaduje Komise. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je postupně snížit schodek na 0,3 % HDP v roce 2015, po plánované nápravě nadměrného schodku v roce 2011. Program stability potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření, kterého má být dosaženo po skončení programového období. Střednědobý rozpočtový cíl adekvátně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Existují rizika, že výsledný schodek by mohl být horší, než bylo plánováno, a to z důvodu: i) nižších příjmů daných mírně optimistickým makroekonomickým scénářem, ii) možného překročení běžných primárních výdajů a iii) probíhající restrukturalizace národního leteckého dopravce (Air Malta) a finanční situace dodavatele elektrické energie (Enemalta). Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) má meziroční pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle být podle plánů v souladu s kritériem dle Paktu o stabilitě a růstu, jež činí 0,5 % HDP. Podle Komisí označených jednorázových opatření zahrnutých v rozpočtových cílech je průměrný pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle nepatrně vyšší (0,75 % HDP), avšak jeho rozložení v čase je velmi nerovnoměrné; téměř žádný pokrok v roce 2012 a následně výrazný pokrok ve výši 1,25 % v roce 2013. Na základě informací uváděných v programu stability by míra růstu veřejných výdajů se zohledněním diskrečních příjmových opatření byla v souladu s doporučenou hodnotou pro výdaje podle Paktu o stabilitě a růstu po celou dobu programového období. Z rizik týkajících se plnění rozpočtových cílů však vyplývá, že průměrné tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého rozpočtového cíle by mohlo být nižší, než by bylo potřeba. Poté, co poměr hrubého veřejného dluhu k HDP vystoupal v roce 2011 až na hodnotu 72 %, má tento ukazatel podle plánů v rámci programu stability začít klesat a v roce 2015 dosáhnout hodnoty 65,3 % HDP (což je stále více než referenční hodnota 60 % HDP stanovená Smlouvou). Podle plánů v rámci programu stability dosáhne Malta na konci přechodného období (2015) dostatečného pokroku směrem k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu podle Paktu o stabilitě a růstu, avšak tyto předpoklady mohou být ohroženy, neboť výsledná míra zadlužení může být oproti plánu vyšší vzhledem k možným vyšším schodkům a vnitřní dynamice dluhu. Střednědobý rozpočtový rámec Malty zůstává nezávazný, z čehož vyplývá poměrně krátký horizont pro fiskální plánování. Program stability uvádí, že vláda zvažuje reformy ročního rozpočtového procesu, včetně harmonogramů, a zavádí fiskální pravidlo zakotvené v ústavě, včetně mechanismů dohledu a nápravy, v souladu s posledními změnami rámce správy eurozóny.
(11)

Vzhledem ke zmenšujícím se možnostem další konsolidace založené na výdajích a k potřebě podpořit probíhající konvergenci prostřednictvím výdajů v klíčových oblastech, jimiž jsou vzdělávání, inovace a dopravní infrastruktura, je třeba využít opatření zaměřená na rozšíření daňové základny, omezení daňových úniků a lepší dodržování daňových předpisů, aniž by se poškodily krátkodobé vyhlídky růstu. Další podstatný příjem by mohlo přinést řešení největších rozdílů v DPH v EU. Lze rovněž zvýšit příjmy z daní, které mají nejmenší negativní dopad na růst, včetně daní z nemovitostí, a z ekologických daní. Faktické zdanění příjmů z pracovní činnosti se liší v závislosti na druhu zaměstnání. To podporuje přechod k flexibilnějším pracovním vztahům s negativními krátkodobými a dlouhodobými dopady na veřejné účty.
(12)

Na základě hodnocení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Předpovědi hospodářského růstu v programu stability přibližně odpovídají prognóze útvarů Komise z jara 2012. Cílem rozpočtové strategie programu stability je snížit celkový schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP do konce roku 2015, což je v souladu s lhůtou, kterou Rada stanovila pro odstranění nadměrného schodku. Program stability v současnosti předpokládá schodek ve výši 8,3 % HDP (nižší než cílová hodnota programu ve výši 8,6 % HDP) v roce 2012, 7,5 % HDP v roce 2013, 4,8 % HDP v roce 2014 a 2,8 % HDP do konce programového období v roce 2015. Tato cesta se opírá o konsolidační opatření v rozsahu 2,7 % HDP zavedená v rozpočtu na rok 2012 a o široká konsolidační opatření v rozsahu 3,9 % HDP v období 2013-14 a o další nespecifikované konsolidační úsilí v rozsahu 1,1 % HDP v roce 2015. Program stability znovu stanoví střednědobý rozpočtový cíl pro strukturální schodek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP, který v programovém období není dosažen. Střednědobý rozpočtový cíl přiměřeně odráží požadavek Paktu o stabilitě a růstu. Celkový veřejný dluh překračuje hodnotu 60 % HDP a má se zvýšit ze 108 % HDP v roce 2011 na 120 % v roce 2013, než začne klesat. Po dobu trvání postupu při nadměrném schodku do roku 2015 a v následujících třech letech se bude Irsko nacházet v přechodném období a rozpočtové plány by zajistily dostatečný pokrok k dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu stanovené v Paktu o stabilitě a růstu.
(1)

Trh s fungující hospodářskou soutěží by měl přispívat k tomu, aby koneční uživatelé měli k dispozici široký výběr obsahů, aplikací a služeb v jimi požadované kvalitě služby. Vnitrostátní regulační orgány by měly podporovat možnost přístupu uživatelů k informacím a jejich šíření a jejich možnost používat aplikace a služby. Vnitrostátní regulační orgány pověřené prováděním čl. 22 odst. 3 směrnice 2002/22/ES mohou pro podnik či podniky provozující veřejné komunikační sítě stanovit požadavky na minimální kvalitu služeb s cílem zabránit zhoršení kvality služeb nebo překážkám či zpomalování provozu v síti. Navrhovaná opatření by měla být náležitě odůvodněná a přiměřená ve vztahu k cílům a regulačním zásadám stanoveným v článku 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (2). Při navrhování těchto opatření by vnitrostátní regulační orgány měly zohlednit pokyny vydané Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) (3).
(9)

Co se týče transparentnosti a výměny informací, v rámci statutu schváleného Globálním fórem v roce 2009 byly vypracovány mezinárodně uznávané standardy. Toto doporučení by proto mělo vycházet z uvedeného statutu. Pokud jde o škodlivá daňová opatření, kodex chování při zdaňování společností se pro Unii osvědčil jako relevantní základ. Členské státy se samy zavázaly k šíření zásad tohoto kodexu ve třetích zemích. Pro účely tohoto doporučení je proto vhodné odkázat na kritéria tohoto kodexu. V této souvislosti je rovněž vhodné zmínit práci Skupiny pro kodex chování (zdanění společností), zřízené v rámci Rady za účelem posuzování daňových opatření, která by mohla spadat do působnosti kodexu chování při zdaňování společností (5). Případy posuzované touto skupinou mohou napomoci při přezkumu, zda má být dané opatření považováno za škodlivé.
2)

Na základě doporučení uvedených v hodnotících zprávách orgánu pro kontrolu výkonnosti a po řádném zvážení společného pokroku dosaženého členskými státy, které se účastní systému sledování výkonnosti, se Komise domnívá, že: a) členské státy by měly zajistit, aby jejich poskytovatelé letových navigačních služeb upravili své kapacitní plány tak, aby poskytovaly dostatečnou kapacitu za účelem splnění cílů přijatých plánů výkonnosti; b) členské státy by měly splnit plánovanou kapacitu a zároveň nepřekročit stanovený cíl v oblasti efektivity nákladů, pro nějž bude kontrola vývoje nákladů obzvláště důležitá; c) členské státy by měly od prvního referenčního období sledování výkonnosti Komisi každoročně podávat zprávy o i) rozdílu mezi stanovenými a skutečnými náklady za účelem určení zejména nekontrolovatelných nákladů a prozkoumání vývoje a důležitosti těchto nákladů; ii) rozdílu mezi investicemi poskytovatelů letových navigačních služeb zaznamenanými v plánech výkonnosti a skutečnými výdaji, jakož i mezi plánovaným dnem zahájení těchto investic a skutečnou situací; d) členské státy z následujících funkčních bloků vzdušného prostoru: Severoevropský funkční blok vzdušného prostoru (NEFAB), Baltský a Blue MED funkční blok vzdušného prostoru by měly Komisi nejpozději do konce roku 2012 oznámit pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůraznit shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010.
(10)

Otevřený přístup k údajům z vědeckého výzkumu posiluje kvalitu údajů, omezuje potřebu zdvojování výzkumu, urychluje vědecký pokrok a pomáhá v boji proti podvodům v oblasti vědy. Ve své závěrečné zprávě „Riding the wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data“ (Jak může Evropa těžit z rostoucího přílivu vědeckých údajů) (5) z října 2010 zdůraznila skupina odborníků na vysoké úrovni pro vědecké údaje zásadní význam sdílení a uchovávání spolehlivých údajů získaných vědeckým bádáním. Opatření politiky v oblasti přístupu k údajům jsou proto naléhavě potřebná a měla by se členským státům doporučit.
1.3

Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství. „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas“ (Pokyny týkající se osvědčených postupů ohledně regulačních aspektů inteligentních měřicích systémů v oblasti elektroenergetiky a plynárenství), únor 2011, ref. č.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf
DOPORUČENÍ KOMISE

ze dne 14. února 2012

týkající se pokynů pro uvádění údajů umožňujících určení oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin a údajů, které mají být uvedeny na etiketě nebo v dokumentu dodavatele

(2012/90/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

Vnitrostátní opatření přijatá členskými státy podle tohoto doporučení by kromě toho měla být stanovena transparentním způsobem a měla by být přiměřená sledovanému cíli,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

(1) Úř. věst. L 11, 15.1.2000, s. 17.

(2) Úř. věst. L 240, 7.9.2002, s. 39.

PŘÍLOHA

A. Obecné zásady pro stanovení vnitrostátních opatření

1. Transparentnost

Vnitrostátní opatření týkající se uvádění údajů na etiketě nebo v dokumentu dodavatele pro uvádění oddílů reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh by měla být vytvořena ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami a transparentním způsobem. Členské státy by také měly zajistit spolupráci s dalšími členskými státy, aby se přispělo ke snížení obtíží, které zaznamenaly zúčastněné strany v důsledku rozdílných způsobů uvádění údajů.

2. Proporcionalita

Vnitrostátní opatření přijatá podle tohoto doporučení by měla být přiměřená sledovanému cíli, kterým je především usnadnění výkladu údajů uváděných v různých formátech a jazycích. Opatření by neměla vést ke zbytečnému zatížení vlastníků lesů a lesních školek.

Při výběru opatření by se měly zohlednit regionální a lokální možnosti a vlastnosti, jako např. stav a velikost podniků dodavatelů a podniků uživatelů, přístup na trh a řídící postupy na místní, státní a unijní úrovni a na straně dodavatele. Opatření by měla být úměrná úrovni obchodu, jež závisí na regionálních a státních zvláštnostech a zvláštních místních potřebách reprodukčního materiálu lesních dřevin. Tato opatření by mohla být přijata jako vnitrostátní pravidla, doporučení nebo pokyny určené dodavatelům reprodukčního materiálu lesních dřevin.

B. Identifikační kódy odpovídající příslušným položkám na etiketě nebo v dokumentu dodavatele

Položky, které se uvádí na etiketě nebo v dokumentu dodavatele, by měly být prezentovány tak, jak je uvedeno v levém sloupci níže uvedené tabulky, a to v pořadí, které je stanoveno v článku 13 a v článku 14 směrnice 1999/105/ES. Je-li to třeba, mohou se v bodě C doplnit některé další položky, a to pro účely zpětného sledování a k informačním účelům.

Harmonizovaná identifikační čísla by měla být používána a uváděna formou čísel a kódů uvedených v pravém sloupci níže uvedené tabulky, které představují číselný překlad souvisejícího textu v levém sloupci. Úkolem těchto čísel je usnadnit vyhledávání a rozpoznatelnost údajů, proto by měla být k informacím dodávána a neměla by nahrazovat celé nebo zkrácené znění textu uvedeného v levém sloupci, který je obvykle uváděn na etiketě nebo v dokumentu dodavatele.

Příslušný harmonizovaný identifikační kód by měl být uveden tučným písmem před každou položkou uvedenou na etiketě nebo v dokumentu dodavatele.