ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 více než dostačující.
2)

Během provozního období úložiště: — Radioaktivní odpad bude umístěn v úložišti bez úmyslu jej znovu použít. — Na úložiště se nebudou vztahovat povolení pro kapalné a plynné radioaktivní výpusti. Za běžných provozních podmínek budou unikat radioaktivní plyny a z úložiště se může v nepatrném množství uvolňovat radioaktivní průsaková voda; nemělo by to však mít vliv na zdraví populace jiného členského státu nebo sousední země. — V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních odpadních látek, které může nastat v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně zasáhly obyvatelstvo jiného členského státu nebo sousední země, nebyly ze zdravotního hlediska významné.
2.3

Pokud jde o všechny tři předlohy nařízení, měly by být citace na začátku preambule („s ohledem na“) uvedeny do souladu s dohodnutou interinstitucionální praxí, a proto by měly být omezeny na právní základ (tj. na ustanovení, která (které) skutečně přenáší (přenášejí) na instituci pravomoc k přijetí plánovaného aktu) a případně na odkazy na předlohu, postup a stanoviska. Pokud jde o právní základ, po obecném odkazu na Smlouvu o fungování Evropské unie by proto měl být uveden pouze odkaz na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98. Ani článek 5 Statutu ESBC a ECB, ani článek 8 nařízení (ES) č. 2533/98, ani nařízení (EU) č. 1011/2012, nařízení (EU) č. 549/2013 nebo směrnici 2011/61/EU nelze považovat za právní základ pro tyto předlohy nařízení. Pokud se odkazy na tato ostatní ustanovení a nástroje považují za užitečné pro správné pochopení normativní části těchto předloh nařízení, mohou být uvedeny v bodech odůvodnění.
(9)

Zavedení třetího důchodového pilíře by sice mohlo zlepšit přiměřenost důchodového systému, ale nepřispělo by ke zlepšení jeho udržitelnosti. Zdá se, že se neuvažuje o žádném z jiných příslušných opatření adresovaných Maltě v rámci doporučení č. 2, totiž urychleném stanovení vyšší hranice zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu a vyšší hranice skutečného věku odchodu do důchodu.
(9)

Program hospodářského partnerství nerozvádí plány, podle nichž by měly být velké výdajové položky podrobeny komplexnímu systematickému přezkumu, jenž by měl podle doporučení pro jednotlivé země z roku 2013 proběhnout do března 2014, nicméně údaje o několika významných výdajových položkách vyplývají z opatření k racionalizaci výdajů na zdravotnictví, politiku zaměstnanosti a veřejnou správu. Pokud jde o výdaje na zdravotnictví, mohl by k efektivnějšímu využívání veřejných zdrojů vést přezkum rozsahu plnění a referenčních cen farmaceutických výrobků spolu se zavedením centralizované nákupní platformy pro dodávky do zdravotnictví. Pokud jde o veřejnou správu, očekává se, že její reformy přinesou během tří let úspory dané celkovým zefektivněním, zejména zrušením duplicitních administrativních struktur, racionalizací režijních nákladů a tzv. „institucionální“ správy a reformou místních subjektů. Všechna tato opatření bude zapotřebí přísně sledovat a vymáhat, tak aby byly očekávané úspory realizovány. K zajištění vyšší efektivity ve střednědobém horizontu má zásadní význam též odpovědnost regionů za reformu veřejné správy.
(9)

Dá se očekávat, že plánovaná důchodová reforma přispěje k dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému. Opatření přijatá do roku 2020 se soustředí především na příjmy, zejména se plánuje zvýšit příspěvky zaměstnanců i zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, což je opatření, před kterým Rada varovala v doporučení Rady z 9. července 2013. Vláda se zavázala, že v roce 2014 zmírní dopad plánované důchodové reformy na náklady na pracovní sílu, a to snížením rodinných příspěvků. Od roku 2020 se doba přispívání na důchod pro získání nároku na jeho plnou výši postupně prodlouží až na 43 let do roku 2035. Tato plánovaná reforma je nedostačující, aby plně vyhověla doporučení Rady z 9. července 2013, neboť se očekává, že zvažovaná opatření sníží nedostatek prostředků pro financování důchodového systému do roku 2020 pouze o polovinu. Co se toho týče, dosud nebyl přezkoumán rozsah ani zvláštní pravidla důchodového systému pro pracovníky veřejného sektoru. Navíc by nedostatek prostředků pro financování důchodového systému do roku 2020 mohl být dokonce vyšší, než se očekává, pokud se ukáže, že makroekonomický scénář, který je základem reformy, je příliš optimistický, což nelze vzhledem k současnému hospodářskému vývoji zcela vyloučit. Zdaleka není jasné, jak vysoké budou rozpočtové náklady na plánovaná opatření, která mají lépe zohlednit náročnější činnosti, a tato skutečnost rovněž ohrožuje finanční výhled důchodového systému.
2.3

Co se týče obou předloh nařízení ECB, právní východiska na začátku preambule („s ohledem na“) by měla být uvedena do souladu s interinstitucionálně dohodnutým postupem, a tudíž omezena pouze na právní základ (tj. ustanovení, která svěřují dané instituci pravomoc přijmout plánovaný akt) a případně na odkazy na návrh, postup a stanoviska. Pokud jde o právní základ, po obecném odkazu na Smlouvu o fungování Evropské unie by tedy měl být učiněn odkaz pouze na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98 a v případě předlohy nařízení týkajícího se rozvahy sektoru měnových finančních institucí též na čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 2531/98. Článek 5 statutu ESCB a ECB, ani článek 8 nařízení (ES) č. 2533/98, ani nařízení (EU) č. 549/2013, směrnici 2013/36/EU či nařízení (EU) č. 575/2013 nelze považovat za právní základ zmíněných předloh nařízení. Jsou-li odkazy na tato další ustanovení a nástroje považovány za užitečné pro správné pochopení normativní části předlohy nařízení, je možné je učinit v bodech odůvodnění.
11.

Ačkoli Komise souhlasí se záměrem ECB změnit nařízení Rady o sankcích tak, aby zohledňovalo přijetí nařízení o jednotném mechanismu dohledu, domnívá se, že ustanovení navržené ECB by způsobilo další problémy. Zejména by v současnosti čl. 1a odst. 2 ve spojení s článkem 4b mohl být vykládán v tom smyslu, že by se stávající postupy rozhodování uvedené v nařízení Rady o sankcích vztahovaly na uvalování správních peněžitých sankcí ze strany ECB za porušení přímo použitelných právních předpisů Unie. To by znamenalo, že by rozhodnutí přijímala Výkonná rada ECB, aniž by se předpokládala účast Rady dohledu. Tomu by se předešlo v případě, že by působnost změn nařízení Rady o sankcích byla omezena na porušení nařízení a rozhodnutí ECB, což je s ohledem na právní základ nařízení Rady o sankcích naprosto nezbytné.
4.

Komise nicméně vybízí Radu guvernérů ECB, aby při přezkumu tohoto sladění nejpozději do roku 2020 (jak je stanoveno v návrhu nařízení) měla na paměti, že pro Komisi je velmi důležité, aby toto sladění zůstalo zachováno, neboť administrativní náklady spojené se čtvrtletním vykazováním po jednotlivých položkách by pro malé a střední pojišťovací společnosti představovaly výraznou zátěž. Pokud by sladění nemělo být zachováno, Komise by pravděpodobně musela vydat nesouhlasné stanovisko k budoucím návrhům ohledně statistické zpravodajské povinnosti pojišťovacích společností.
2.7

Pokud by seznam výjimek v kontextu předloženého doporučení nebyl rozšířen, tak aby zahrnoval jasná a přísná pravidla a podmínky, považovala by to Komise v mnoha ohledech za důvod ke znepokojení. Za prvé proto, že přístup ke statistickým údajům by měly subjekty, jež nejsou součástí ESCB a nevytvářejí žádné statistiky. Tyto subjekty nejsou vázány profesními zásadami, které se na základě výše uvedených základních rámcových nařízení a souvisejícího Kodexu evropské statistiky vztahují na statistické orgány. Za druhé z důvodu povahy informací, které mají být zpřístupněny, a jejich zamýšleného použití pro účely finančního dohledu. K účelům sledování a ověřování by byly používány údaje, jež jsou pro subjekty údajů z obchodního hlediska vysoce citlivé. Pro statistické účely mohou být používány administrativní údaje, avšak použití důvěrných statistických informací pro administrativní účely by již nebylo v souladu s běžnými statistickými zásadami. A za třetí vzhledem k tomu, že by ESCB nemusel být schopen zaručit, že přijímající subjekty, jež nejsou součástí ESCB, budou údaje chránit v plném požadovaném rozsahu. To by mohlo oslabit důvěru veřejnosti ve statistické orgány, což by ve svém důsledku ovlivnilo míru odpovědí a kvalitu oznamovaných údajů.
2.

Během období provozu republikového úložiště radioaktivního odpadu: — Radioaktivní odpad bude ukládán bez záměru jej znovu použít. — Na republikové úložiště radioaktivního odpadu se bude vztahovat pouze povolení pro kapalné radioaktivní výpusti. Za běžných podmínek provozu nebude republikové úložiště radioaktivního odpadu vypouštět vzduchem šířené radioaktivní látky a vypouštění kapalných radioaktivních látek by nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska. — Není pravděpodobné, že by případné neplánované vypuštění radioaktivních látek, ke kterému může dojít v důsledku havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné.
2.

Při běžném provozu zařízení pro skladování radioaktivního odpadu Unterweser nebudou do životního prostředí uvolňovány žádné plynné ani kapalné radioaktivní výpustě. Pro uvedené radioaktivní výpustě se tedy v případě tohoto zařízení nebude vyžadovat regulační povolení. Zařízení by proto nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska, pokud jde o limity ozáření stanovené ve směrnicích o základních bezpečnostních standardech (3).
15.

Právní akty Evropského parlamentu a Rady přijaté na základě ustanovení týkajících se zřízení nebo fungování vnitřního trhu stanovených v části třetí SFEU, včetně aktů přijatých Komisí nebo Radou na základě jim svěřených pravomocí, by měly právními předpisy Unie vytvořit obecný právní rámec pro zúčtovací systémy pro finanční nástroje a zejména pro povolování a uznávání ústředních protistran a dohled nad nimi. I když by účast ECB na rozhodování v souvislosti s ústředními protistranami Unie a ústředními protistranami ze třetích zemí a výkon jejích regulačních pravomocí ukládat ústředním protistranám požadavky v souvislosti s jejími základními úkoly probíhaly v rozsahu nezbytném k dosažení prvořadého cíle ESCB nezávisle na základě článku 130 SFEU, měly by být její nově udělené odpovědnosti vykonávány způsobem, jenž je konzistentní s výše uvedeným obecným rámcem pro vnitřní trh vytvořeným Evropským parlamentem a Radou, nebo Komisí či Radou jednajícími na základě takových zmocnění, a měly by, je-li to na místě, respektovat institucionální odpovědnosti a postupy stanovené uvedeným rámcem.
2.

Po dobu, kdy bude zařízení pro zneškodňování odpadů v provozu: — Radioaktivní odpad bude ukládán bez záměru jej znovu použít. — Pro úložiště se nebude vyžadovat povolení pro radioaktivní výpusti do ovzduší a kapalné radioaktivní výpusti. Za běžných provozních podmínek nebude zařízení pro zneškodňování odpadů uvolňovat radioaktivní výpusti do ovzduší či kapalné radioaktivní výpusti. — Není pravděpodobné, že by případná neplánovaná uvolnění radioaktivních výpustí, ke kterým může dojít v důsledku havárií typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, ohrozila obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami radioaktivity, které by byly ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o referenční úrovně stanovené ve směrnicích o základních bezpečnostních standardech (3).
2.

Za běžného provozu by uvolňování plynných radioaktivních výpustí nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska, pokud jde o limity ozáření stanovené ve směrnici o základních bezpečnostních standardech (3). Za běžného provozu se do životního prostředí nebudou uvolňovat kapalné radioaktivní výpusti. Pro uvedené radioaktivní výpustě se tedy v případě tohoto zařízení nebude vyžadovat regulační povolení.
2.

Při běžném provozu haly pro přípravu přepravy (zařízení pro skladování) nebudou do životního prostředí uvolňovány žádné plynné ani kapalné radioaktivní výpustě. Pro uvedené radioaktivní výpustě se tedy v případě tohoto zařízení nebude vyžadovat regulační povolení. Zařízení by proto nemělo způsobit expozici obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska, pokud jde o limity ozáření stanovené ve směrnici o základních bezpečnostních standardech (3).
3.

Nízko a středněaktivní pevné radioaktivní odpady budou uloženy v podzemním národním úložišti radioaktivních odpadů v Bátaapáti. Vyhořelé palivové články budou dočasně uskladněny v lokalitě elektrárny (v novém zařízení, které má být vybudováno a které není zahrnuto v tomto stanovisku). Podle plánovaného referenčního scénáře se palivové články následně uloží v hlubinném geologickém úložišti v Maďarsku. Jednou z možností je přepracování vyhořelého paliva. V případě, že se vyhořelé palivo přepraví do třetí země k přepracování, musí se za účelem uložení přepravit zpět do Maďarska ve smyslu čl. 4 odst. 2 směrnice o radioaktivním odpadu (směrnice Rady 2011/70/Euratom (4)), jenž stanoví, že pokud je vyhořelé palivo zasíláno do třetí země k přepracování, má konečnou odpovědnost za bezpečné a zodpovědné uložení tohoto materiálu, včetně veškerého odpadu vzniklého jako vedlejší produkt, i nadále členský stát původu. V případě, že se vyhořelé palivo přepraví do třetí země k uložení, měly by být splněny tyto požadavky: i) příslušný maďarský dozorný orgán musí vyhořelé palivo považovat za „radioaktivní odpad“ v souladu s definicí uvedenou v čl. 3 odst. 7 směrnice; ii) v okamžiku přepravy musí mezi třetí zemí určení a Maďarskem být v platnosti dohoda o využívání úložiště v této třetí zemi; iii) musí být splněny podmínky uvedené v čl. 4 odst. 4 směrnice, zejména podmínka uvedená v písmeni c) uvedené směrnice, podle níž musí být v třetí zemi určení k dispozici úložiště, které je v provozu již před uskutečněním přepravy. V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že účel přepravy vyhořelého paliva (ať už jde o jeho přepracování nebo uložení) musí příslušné orgány jasně stanovit a předem sdělit.
4.

Není pravděpodobné, že by případné neplánované uvolnění radioaktivních výpustí, ke kterému může dojít v důsledku havárií typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích, ohrozilo obyvatelstvo v jiném členském státě dávkami ozáření, které by byly ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o referenční úrovně stanovené ve směrnici o základních bezpečnostních standardech. Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne v důsledku vyřazení z provozu a demontáže jaderné elektrárny Brokdorf (KBR) ve spolkové zemi Šlesvicko-Holštýnsko v Německu, by za běžných podmínek demontáže ani v případě havárie typu a rozsahu uvedeného ve všeobecných údajích nemělo vést k radioaktivnímu zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné, pokud jde o ustanovení uvedená ve směrnici o základních bezpečnostních standardech.
4.

ZDŮRAZŇUJE, že by činnost ve shodě s těmito cíli měla mít skutečnou evropskou přidanou hodnotu a měla by se provádět při plném respektování zásady subsidiarity, a že by tyto společné zásady na úrovni EU neměly členským státům bránit ve stanovení a provádění jejich vlastních cílů vnitřní politiky.
6.

znalosti a dovednosti v oblasti bezpečnosti sítí a informací se musí též stát nedílnou součástí běžného života každého jednotlivce a zúčastněných subjektů ve společnosti; proběhla řada osvětových akcí jak na vnitrostátní úrovni tak na úrovni EU, ale v této oblasti je stále ještě zapotřebí vyvinou určité úsilí, zejména pokud jde o konečné uživatele a malé a střední podniky (SME); je třeba brát zvláštní ohled na uživatele se zvláštními potřebami nebo s nízkým povědomím o otázkách bezpečnosti sítí a informací; všechny zúčastněné subjekty by si měly být vědomy, že jsou součástí globálního bezpečnostního řetězce a měly by mít oprávnění, aby se takto mohly projevit; otázky bezpečnosti sítí a informací by měly být zohledňovány ve veškerém vzdělávání a školení týkajícího se informačních a komunikačních technologií;
5.

stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru o harmonizovaných ukazatelích v oblasti zdravotního postižení jakožto nástroji pro sledování evropských politik zdůrazňuje potřebu vymezit na evropské úrovni spolehlivý a soudržný soubor ukazatelů v oblasti zdravotního postižení, který by umožnil dosáhnout pokroku ve snaze o to, aby se pro osoby se zdravotním postižením staly rovné příležitosti skutečností; tento soubor ukazatelů by rovněž umožnil výměnu řešení na základě osvědčených postupů mezi členskými státy vzhledem k tomu, že účinnost přijatých iniciativ by se tímto stala měřitelná.
2)

provádění komplexních a soudržných strategií celoživotního učení by mělo splňovat cíle v oblasti efektivity a rovného přístupu při současné podpoře vysoké kvality, inovací a tvořivosti. Systémy vzdělávání a odborné přípravy by měly nejen položit základy větší hospodářské konkurenceschopnosti a zaměstnatelnosti jednotlivců, ale také zajistit větší sociální soudržnost, udržitelný rozvoj, osobní naplnění a aktivnější zapojení občanů do života společnosti;
1)

v souvislosti s Kodaňským procesem a v rámci spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání vyhodnotila potřebu poradních mechanismů přidané hodnoty, které by umožnily lépe stanovit nové druhy povolání a potřeby v oblasti dovedností na evropské úrovni, a to s využitím stávajících činností a projektů ohledně dovedností v jednotlivých odvětvích v rámci politik týkajících se celoživotního učení, podniků a sociálního dialogu. Dané mechanismy by se měly zaměřit na rozvoj pravidelného odhadování střednědobých potřeb v oblasti dovedností a stanovení deficitu jednorázových dovedností definovaných ve smyslu pracovních funkcí, referenčních úrovní evropského rámce kvalifikací (EQF) a klíčových kompetencí; Tyto mechanismy by měly vycházet z: — odborných znalostí např. podniků, vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy, služeb v oblasti zaměstnání a vědeckých pracovníků a — stávajících předpovědí vývoje pracovního trhu a výsledků strategií jednotlivých odvětví zaměřených na dovednosti na regionální, vnitrostátní i evropské úrovni, jakož i hlavních studií o budoucích potřebách v oblasti dovedností na vnitrostátní a evropské úrovni;
2)

Rada bere na vědomí názor Komise, že za účelem dosažení těchto cílů musí být dále vyvíjen obecný přístup, a to s ohledem na tyto oblasti činnosti: a) V národních strategiích by se mělo upřednostnit provedení souboru nástrojů, které zaručí vysokou úroveň dodržování právních předpisů, zejména v malých a středních podnicích a ve vysoce rizikových odvětvích: — šíření osvědčených postupů na místní úrovni, — odborná příprava a vzdělávání, — vytvoření jednoduchých nástrojů a pokynů, — lepší přístup k vysoce kvalitním službám prevence, — odpovídající finanční a lidské zdroje pro inspekce práce, — využívání hospodářských pobídek na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství. Dané strategie by se měly, pokud je to vhodné a v souladu s vnitrostátními prioritami a podmínkami, týkat zejména demografických změn, preventivní účinnosti zdravotního dohledu, rehabilitace a opětovného začlenění pracovníků, lepšího a účinnějšího prosazování a posílení soudržnosti politik. b) Národní strategie by se měly zaměřit na zavedení měřitelných cílů pro snížení výskytu pracovních úrazů a onemocnění pro příslušné kategorie pracovníků, typy společností nebo odvětví. c) Zlepšení správního a institucionálního regulativního rámce je nadále klíčovou prioritou na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství a hodnocení zde hraje významnou úlohu. d) Soudržnost příslušných politik jako například politiky veřejného zdraví a politiky zaměstnanosti s politikami v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti při práci musí být posílena. e) Nová a stávající rizika na pracovišti vyžadují další výzkum v oblastech, jako jsou — psychosociální otázky a poškození svalové a kosterní soustavy, — nebezpečné látky, reprodukční rizika a rizika vyplývající z nových technologií, např. nanotechnologií, — rizika vyplývající z nových forem organizace práce a — řízení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, — a to při patřičném zohlednění otázek souvisejících s rovností žen a mužů. f) Pracoviště musí být navržena takovým způsobem, aby byla zajištěna zaměstnatelnost pracovníků během jejich celého pracovního života. Zároveň by pracoviště měla být přizpůsobena individuálním potřebám starších a invalidních pracovníků. g) Na všech úrovních vzdělávání a ve všech oblastech je nutné prosazovat změny ve vzorcích chování s ohledem na bezpečnost a ochranu zdraví při práci. h) Je třeba dále rozvíjet nové nástroje na měření dosaženého pokroku a úsilí vynaloženého všemi účastníky jak na vnitrostátní tak na evropské úrovni, zejména použitím tabulek výsledků. i) Je třeba posílit mezinárodní spolupráci a nadále aktivně spolupracovat s Mezinárodní organizací práce, Světovou zdravotnickou organizací a dalšími mezinárodními organizacemi.
12.

OCEŇUJE, že ESA více než 30 let zajišťuje účinnou strukturu pro evropskou spolupráci na společných vesmírných projektech, což by mohlo vyžadovat poněkud více pružnosti a určitý vývoj, a BERE NA VĚDOMÍ, že nezávislost a spolehlivost ESA, díky zvyšující se podpoře jejích členských států, přispívá prostřednictvím úspěšného rozvoje evropského vesmírného odvětví k rostoucí roli Evropy a k pevné pozici evropského kosmického průmyslu na světových trzích; OPĚTOVNĚ POTVRZUJE úlohy a povinnosti Evropské unie, ESA a členských států, jak jsou stanoveny v orientačních směrech druhého zasedání „Rady pro vesmír“. Na základě těchto úloh a za účelem využití zkušeností ESA a jejího institucionálního uspořádání VYZÝVÁ Evropskou komisi, aby využila řídících schopností a technické odbornosti ESA pro správu programů výzkumu a vývoje vesmírné infrastruktury financovaných Evropským společenstvím s tím, že ESA koordinuje příslušné agentury a subjekty v Evropě; Mezi tyto úlohy ESA by měly rovněž patřit: — podpora Evropské komise jako technického odborníka při vypracovávání iniciativ Evropského společenství zahrnujících činnosti související s vesmírem a příslušných pracovních programů a při výběru a sledování příslušných subdodavatelů prací; — řízení činností Evropského společenství souvisejících s vesmírem ze strany ESA v souladu s pravidly Evropského společenství; VYZÝVÁ členské státy, aby za koordinace ESA a, v případě významných činností Evropského společenství, v úzké spolupráci s Evropskou komisí: — pro evropské kosmické programy (jako jsou kosmické složky GMES, programy průzkumu vesmíru a budoucí programy v oblasti nosných zařízení) poskytovaly nejlepší odborné znalosti, — zlepšily součinnost mezi vnitrostátními příspěvky, příspěvky ESA a ES k těmto programům, což postupně povede k integrovanému programovému přístupu při dodržování národní svrchovanosti: PODPORUJE pokračování rámcové dohody po květnu 2008 jako základu pro spolupráci mezi Evropským společenstvím a ESA s tím, že rámcová dohoda a její provádění budou pravidelně posuzovány a případně zlepšovány, a PŘIPOMÍNÁ výzvu uvedenou v orientačních směrech z druhého zasedání Rady pro vesmír k rozsáhlému hodnocení možného nákladově efektivního scénáře pro optimalizaci organizace kosmických činností v Evropě; VYZÝVÁ členské státy, Evropskou komisi a generálního ředitele ESA k hledání možných zlepšení této spolupráce s cílem dále rozvíjet orientační směry z druhého zasedání Rady pro vesmír směrem k operativnějším a praktičtějším ujednáním, zejména s ohledem na záležitosti uvedené v příloze 1;