L 400/86 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Rozhodnutí Rady 
ze dne 19. prosince 2006 
o zvláštním programu „Spoluprá ce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského 
společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) 
(Text s významem pro EHP) 
(2006/971/ES) 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na článek 166 odst. 4 této 
smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu
1, 
s ohledem na stanovisko Hospodá řského a sociálního výboru2, 
                                                 
1 Stanovisko ze dne 30. listopadu 2006 (dosud nezve řejněné v Úředním věstníku). 
2 Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/87 
 vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy se má rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 
1982/2006/ES ze dne 20. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)
1 (dále jen 
„rámcový program“) provád ět prostřednictvím zvláštních program ů, které stanoví pravidla 
pro své provád ění, dobu svého trvání a prost ředky považované za nezbytné. 
(2) Rámcový program je rozd ělen do čtyř typů činností: nadnárodní spolupráce v tématech 
stanovených vzhledem k politikám („Spolupr áce“), výzkum, jehož hlavní parametry ur čují 
výzkumní pracovníci a jenž vychází z podn ětu výzkumné obce („Myšlenky“), podpora 
odborné p řípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovník ů („Lidé“) a podpora 
výzkumných kapacit („Kapacity“). Činnosti v rámci tématu „Spolupráce“, pokud jde o 
nepřímé akce, by se m ěly provád ět prostřednictvím tohoto zvláštního programu. 
(3) Na tento zvláštní program by se m ěla vztahovat pravidla rámcového programu pro ú čast 
podniků, výzkumných st ředisek a vysokých škol a pro ší ření výsledk ů výzkumu (dále jen 
„pravidla pro ú čast a šíření“). 
                                                 
1 Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. 
L 400/88 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 (4) Rámcový program by m ěl doplňovat činnosti uskute čňované v členských státech, jakož i 
další akce Spole čenství, které jsou nezbytné pr o celkové strategické úsilí p ři provádění 
lisabonských cíl ů, a to soub ěžně s činnostmi zam ěřenými zejména na strukturální fondy, 
zemědělství, vzdělávání, odbornou p řípravu, kulturu, konkurenceschopnost a inovace, 
průmysl, zdraví, ochranu spot řebitele, zam ěstnanost, energetiku, dopravu a životní 
prostředí. 
(5) Činnosti, které jsou v souvislosti s inovacemi a malými a st ředními podniky podporované 
tímto rámcovým programem, by m ěly doplňovat činnosti provád ěné na základ ě rámcového 
programu pro konkurenceschopnost a inovace, jenž p řispěje k překlenutí mezery mezi 
výzkumem a inovacemi a k podpo ře všech forem inovací. 
(6) Provád ění rámcového programu m ůže vést k dopl ňkovým program ům s účastí jen 
některých členských stát ů, k účasti Spole čenství v programech provád ěných několika 
členskými státy nebo k zakládání spole čných podnik ů nebo k jiným opat řením ve smyslu 
článků 168, 169 a 171 Smlouvy. 
(7) Tento zvláštní program by za ú čelem zlepšení p řístupu k p ůjčkám Evropské investi ční 
banky (EIB) m ěl EIB poskytnout p říspěvek pro zřízení „finan čního nástroje pro sdílení 
rizik“.  
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/89 
 (8) V rámci tohoto zvláštního programu by v dopl ňkovosti s jinými programy Spole čenství 
mělo být podporováno odpovídající zapojení malých a st ředních podnik ů, a to 
prostřednictvím konkrétních opat ření a zvláštních akcí v jejich prosp ěch. 
(9) V souladu s článkem 170 Smlouvy uzav řelo Společenství řadu mezinárodních dohod v 
oblasti výzkumu a je t řeba vyvinout úsilí k posílení mezi národní výzkumné spolupráce za 
účelem dalšího za členění Společenství do celosv ětové výzkumné obce. Zvláštní program 
by proto m ěl být otev řen účasti zemí, které za tímto ú čelem uzav řely dohody, a na úrovni 
projektů je rovněž na základ ě vzájemného prosp ěchu otevřen účasti subjekt ů ze třetích 
zemí a mezinárodních organizací pro v ědeckou spolupráci. 
(10) Výzkumné činnosti provád ěné v rámci tohoto programu by m ěly dodržovat základní etické 
zásady včetně zásad uvedených v Listin ě základních práv Evropské unie. 
(11) Provád ění rámcového programu by m ělo přispět k podpo ře udržitelného rozvoje. 
L 400/90 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 (12) Je t řeba zajistit řádné finan ční řízení rámcového programu a jeho co nejú činnější a 
uživatelsky vst řícné provád ění a zárove ň zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro 
všechny ú častníky, a to v souladu s na řízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 
25. června 2002, kterým se stanoví finan ční nařízení o souhrnném rozpo čtu Evropských 
společenství1, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/20022 o provád ěcích 
pravidlech k uvedenému finan čnímu nařízení a s jakýmikoli budoucími zm ěnami. 
(13) M ěla by být p řijata vhodná opat ření - přiměřená finančním zájmům Evropských 
společenství - ke sledování ú činnosti přidělené finan ční podpory a ú činnosti využití t ěchto 
prostředků, aby se zamezilo nesrovnalostem a podvod ům, a měly by být u činěny nezbytné 
kroky ke zp ětnému získání ztracených, neoprávn ěně vyplacených nebo nesprávn ě 
použitých prost ředků, a to v souladu s na řízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 
18. prosince 1995 o ochran ě finančních zájm ů Evropských spole čenství3, nařízením Rady 
(Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kont rolách a inspekcích na míst ě 
prováděných Komisí za ú čelem ochrany finan čních zájm ů Evropských spole čenství proti 
podvodům a jiným nesrovnalostem4 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
1073/1999 ze dne 25. kv ětna 1999 o vyšet řování provád ěném Evropským ú řadem pro boj 
proti podvod ům (OLAF)5. 
                                                 
1 Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 Úř. věst. L 357, 21.12.2002, s. 1. Na řízení ve zn ění nařízení Komise (ES, Euratom) č. 
1261/2005 (Ú ř. věst. L 201, 2.8.2005, s. 3). 
3 Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. 
4 Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. 
5 Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/91 
 (14) Jelikož jsou provád ěcí opatření k tomuto rozhod nutí jsou v podstat ě opatřeními v oblasti 
řízení, měla by být p řijímána řídícím postupem stanoveným v článku 4 rozhodnutí Rady 
1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon provád ěcích pravomocí 
svěřených Komisi1. Na druhé stran ě jsou však s výzkumem zah rnujícím použití lidských 
embryí a lidských embryonálních kmenových bun ěk spojeny specifické etické otázky 
popsané v článku 4 tohoto rozhodnutí. Akce v oblasti výzkumu a technolo gického rozvoje 
zahrnující výzkum v rámci tématu „Bezpe čnost“ navíc p ředstavují novou a velmi citlivou 
oblast, zejména pokud jde o pot enciální hrozby a bezpe čnostní incidenty. Opat ření pro 
financování takovýchto projekt ů by proto m ěla být přijímána regulativním postupem 
stanoveným v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES. 
(15) Každá tematická oblast by m ěla mít v souhrnném rozpo čtu Evropských spole čenství 
vlastní rozpo čtovou položku. 
(16) P ři provádění tohoto programu je zapot řebí věnovat náležitou pozornost prosazování 
rovného postavení žen a muž ů, jakož i krom ě jiného pracovním podmínkám, 
transparentnosti p řijímání pracovník ů a profesnímu rozvoji výzkumných pracovník ů 
přijatých pro projekty a programy financova né v rámci akcí tohoto programu, pro n ěž 
doporučení Komise ze dne 11. b řezna 2005 o Evropské chart ě pro výzkumné pracovníky a 
o Kodexu chování pro p řijímání výzkumných pracovník ů poskytuje p ři zachování 
dobrovolného charakteru referen ční rámec. 
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: 
                                                 
1 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve zn ění rozhodnutí 2006/512/ES (Ú ř. věst. L 
200, 22.7.2006, s. 11). 
L 400/92 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Článek 1 
Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se p řijímá zvláštní program „Spolupráce“ pro 
činnosti Spole čenství v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, v četně demonstrací (dále jen 
„zvláštní program“). 
Článek 2 
Zvláštní program podporuje činnosti zam ěřené na „Spolupráci“ a všechny výzkumné činnosti 
v rámci nadnárodní spolupráce v t ěchto tematických oblastech: 
a) zdraví; b) potraviny, zem ědělství a rybolov a biotechnologie; 
c) informa ční a komunika ční technologie; 
d) nanov ědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 
e) energetika; 
f) životní prost ředí (včetně změny klimatu); 
g) doprava (v četně letectví); 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/93 
 h) sociáln ě-ekonomické a humanitní v ědy; 
i) vesmír; j) bezpe čnost. 
Provádění tohoto zvláštního programu m ůže vést k dopl ňkovým program ům s účastí jen některých 
členských stát ů, k účasti Spole čenství v programech provád ěných několika členskými státy nebo 
k zakládání spole čných podnik ů nebo k jiným opat řením ve smyslu článků 168, 169 a 171 
Smlouvy. 
Cíle a hlavní rysy t ěchto činností jsou uvedeny v p říloze I. 
Článek 3 
V souladu s p řílohou II rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k uskute čnění 
zvláštního programu 32 413 milion ů EUR, z čehož mén ě než 6 % p řipadá na správní výdaje 
Komise. Orienta ční rozdělení této částky je uvedeno v p říloze II. 
Článek 4 
1. Všechny výzkumné činnosti v rámci zvláštního programu jsou provád ěny v souladu se 
základními etickými zásadami. 
L 400/94 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 2. V rámci tohoto programu není financován výzkum v t ěchto oblastech: 
– výzkumná činnost zam ěřená na klonování lidí k reproduk čním účelům, 
– výzkumná činnost, která je zam ěřena na zm ěny genetického d ědictví lidských bytostí 
a která by mohla u činit tyto zm ěny dědičnými1, 
– výzkumné činnosti zam ěřené na vytvo ření lidských embryí výlu čně za účelem 
výzkumu nebo za ú čelem získání kmenových bun ěk, mimo jiné prost řednictvím 
přenosu jádra somatické bu ňky. 
3. Výzkum lidských dosp ělých a embryonálních kmenových bun ěk může být financován, a to 
v závislosti na obsahu v ědeckého návrhu i na právním rámci zú častněného členského státu 
či členských stát ů. 
Všechny žádosti o financování výzkumu lidských embryonálních kmenových bun ěk 
případně obsahují podrobnosti o vydávání licencí a kontrolních opat řeních, která p řijmou 
příslušné orgány členských stát ů, jakož i podrobnosti o poskytnutém etickém schválení či 
etických schváleních. 
Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových bun ěk, podléhají instituce, 
organizace a výzkumní pracovníci p řísnému režimu vydávání licen cí a kontroly v souladu 
s právním rámcem daného členského státu či členských stát ů. 
                                                 
1 Výzkum související s lé čbou rakoviny gonád m ůže být financován. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/95 
 4. U oblastí výzkumu uvedených výše se p řed druhou fází tohoto programu (2010-2013) 
provede p řezkum s ohledem na v ědecký pokrok. 
Článek 5 
1. Zvláštní program se provede prost řednictvím režim ů financování stanovených v p říloze III 
rámcového programu. 
2. P říloha III tohoto zvláštního progr amu stanoví ujednání ohledn ě grantu EIB pro z řízení 
finančního nástroje pro sdílení rizik. 
3. P říloha IV uvádí orienta ční seznam možných spole čných technologických iniciativ, které 
by mohly podléhat zvláštním rozhodnutím, a orienta ční seznam iniciativ pro možné 
společné provád ění národních výzkumných program ů, které by mohly podléhat zvláštnímu 
rozhodnutí na základ ě článku 169 Smlouvy. 
4. Na tento zvláštní program se vztahují pravidla pro ú čast a šíření. 
Článek 6 
1. Komise vypracuje pracovní program pro provád ění tohoto zvláštní ho programu, který 
podrobněji uvede cíle a v ědecké a technologické pr iority stanovené v p říloze I, režim 
financování pro témata, k nimž mají být p ředkládány návrhy, a časový plán provád ění. 
L 400/96 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 2. Pracovní program zohlední související výzkumné činnosti provád ěné členskými státy, 
přidruženými zem ěmi a evropskými a mezinárodními organizacemi a dosažení evropské 
přidané hodnoty, jakož i dopad na pr ůmyslovou konkurenceschopnost a význam pro další 
politiky Spole čenství. V p řípadě potřeby se program aktualizuje. 
3. Návrhy na nep římé akce v rámci režim ů financování se vyhodnotí a projekty se zvolí 
na základ ě kritérií uvedených v čl. 15 odst. 1 písm. a) pravidel pro ú čast a šíření. 
4. Pracovní program m ůže určit: 
a) organizace, které obdrží p říspěvky v podob ě členského poplatku; 
b) podp ůrné akce pro činnosti konkrétních právních subjekt ů. 
Článek 7 
1. Za provád ění zvláštního program u odpovídá Komise. 
2. Řídící postup stanovený v čl. 8 odst. 2 se použije pro p řijetí těchto opatření: 
a) pracovního programu uvedeného v článku 6 včetně režimů financování, které se 
použijí, obsahu výzev k p ředkládání návrh ů, jakož i kritérií pro hodnocení a výb ěr, 
která se použijí; 
b) všech úprav orienta čního rozd ělení částky uvedeného v p říloze II; 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/97 
 c) schválení financování akcí v tematických oblastech a) až g) a i), uvedených v článku 
2, je-li odhadovaná částka příspěvku Spole čenství v rámci tohoto programu 1,5 
milionů EUR nebo vyšší ; 
d) schválení financování akcí, jiných než akcí  uvedených v písmenu c) tohoto odstavce, 
a tematických oblastí j) uvedených v článku 2, je-li odhadovaná částka příspěvku 
Společenství v rámci tohoto programu 0,6 milion ů EUR nebo vyšší; 
e) vypracování podmínek pro hodnocení stanovená v čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 
rámcového programu. 
3. Regulativní postup stanovený v čl. 8 odst. 3 se použije pro p řijetí těchto opatření: 
a) pracovního programu pro tematickou uvedenou v čl. 2 písm. j) a schválení 
financování akcí v rámci uvedené tematické oblasti ; 
b) schválení financování akcí zahrnujíc ích použití lidských embryí a lidských 
embryonálních kmenových bun ěk. 
Článek 8 
1. Komisi je nápomocen výbor. 
L 400/98 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. 
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnu tí 1999/468/ES je dva m ěsíce. 
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. 
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnu tí 1999/468/ES je dva m ěsíce. 
4. Komise pravideln ě informuje výbor o celkovém pokroku p ři provádění zvláštního 
programu a v čas mu poskytuje informace o všech akcích výzkumu a technologického 
rozvoje navrhovaných nebo financovaných v rá mci tohoto programu, stanovené v p říloze 
V. 
5. Výbor přijme svůj jednací řád. 
Článek 9 
Komise zajistí nezávislé sledování, vyhodnocování a p řezkum, jak je stanoveno v článku 7 
rámcového programu, v souvislosti s činnostmi provád ěnými v oblastech, na n ěž se vztahuje tento 
zvláštní program. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/99 
 Článek 10 
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost t řetím dnem po zve řejnění v Úředním věstníku Evropské unie. 
Toto rozhodnutí je ur čeno členským stát ům. 
V Bruselu dne 19. prosince 2006. 
 Za Radu 
 p ředseda 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/100 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 PŘÍLOHA I  
VĚDECKÉ A TECHNOL OGICKÉ CÍLE, 
 HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ 
V rámci tohoto zvláštního programu bude podporována  nadnárodní spolupráce na všech úrovních 
v celé Evropské unii i mimo ni, a to v řadě tematických oblastí odpovídajících hlavním oblastem 
rozvoje znalostí a technologie, v nichž je t řeba podpo řit a posílit výzkum za ú čelem řešení 
evropských sociálních, hospodá řských problém ů, problém ů souvisejících s ve řejným zdravím, 
životním prost ředím a pr ůmyslem. 
Hlavním cílem je p řispívat k udržitelnému rozvoji v rámc i podpory výzkumu na nejvyšší úrovni 
excelence, jehož hlavním ú čelem je zvýšení znalostí. 
Deseti tématy stanovenými pro akci Spole čenství jsou: 
1) zdraví; 
2) potraviny, zem ědělství a rybolov a biotechnologie; 
3) informa ční a komunika ční technologie; 
4) nanov ědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 
5) energetika; 6) životní prost ředí (včetně změny klimatu); 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/101 
 7) doprava (v četně letectví); 
8) sociáln ě-ekonomické a humanitní v ědy; 
9) vesmír; 10) bezpe čnost. 
Každé téma je charakterizováno z hlediska cíl ů, přístupu k provád ění a činností, včetně těch, které 
zahrnují rozsáhlé iniciativy (jak jsou orienta čně uvedeny v p říloze IV), mezinárodní spolupráci, 
vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby. 
Náležitě se zohlední zásada udržitelného roz voje. V souladu s evropskou politikou rovných 
příležitostí pro ženy a muže, která je uvedena v článcích 2 a 3 Smlouvy, zajistí činnosti zvláštního 
programu provád ění vhodných opat ření na prosazování rovného postavení žen a muž ů a zapojení 
výzkumných pracovnic. V souvislosti s činnostmi v rámci tohoto zvláštního programu budou 
případně zohledněna rovněž etická, sociální, právní a širší ku lturní hlediska výzkumu, jenž má být 
proveden, a jeho možných aplikací, jakož i socioekonomické dopady v ědeckotechnologického 
rozvoje a v ědeckých a technologických prognóz. 
L 400/102 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Víceoborový výzkum a výzkum, který p řesahuje hranice jednotlivých témat, v četně 
společných výzev 
Zvláštní pozornost bude v ěnována prioritním v ědeckotechnologickým oblastem, které p řesahují 
hranice jednotlivých témat, jako jsou námo řní vědní obory a technologie.  Víceoborovost bude 
podporována spole čnými přístupy, které p řesahují hranice jednotlivých témat, k p ředmětům 
výzkumu a technologií souvisejícím s více než jedním tématem. Tyto p řístupy přesahující hranice 
jednotlivých témat se budou provád ět mimo jiné prost řednictvím: 
– využití spole čných výzev mezi tématy, u nichž p ředmět výzkumu jasn ě souvisí s činnostmi 
prováděnými v rámci p říslušných témat; 
– zvláštního d ůrazu na výzkum nap říč vědními obory v rámci činností souvisejících se 
„vznikajícími pot řebami“; 
– využití externího poradenství, a to v četně poradenství výzkumných pracovník ů, z široké 
škály obor ů a oblastí pro tvorbu pracovního programu; 
– pravidelného podávání zpráv o oblastech výzkumu p řesahujícího hranice jednotlivých 
témat jakožto sou části celkového sledová ní, vyhodnocování a p řezkumu programu; 
– zajištění soudržnosti s politikami Spole čenství u výzkumu, který souvisí s politikami. 
Evropská komise zajistí koor dinaci jednotlivých témat tohot o zvláštního programu a akcí 
prováděných v rámci jiných zvláštních program ů sedmého rámcového programu, nap říklad akcí 
týkajících se výzkumných infrastruktu r ve zvláštním programu „Kapacity“1. 
                                                 
1 Za ú čelem usnadn ění provád ění programu uhradí Komise pro každé zasedání programového 
výboru stanovené v po řadu jednání v souladu s plat nými pokyny výdaje na jednoho zástupce 
pro každý členský stát a rovn ěž jednoho odborníka/poradce pro každý členský stát u t ěch 
bodů pořadu jednání, u nichž členský stát požaduje zvlá štní odborné znalosti. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/103 
 Přizpůsobení se vyvíjejícím se pot řebám a p říležitostem 
Práce různých „evropských technologických pl atforem“ bude vedle jiných zdroj ů základem pro 
zajištění trvalého významu témat pro pr ůmysl a trvalé ú časti průmyslu na t ěchto tématech. Tento 
zvláštní program tak spole čně s příspěvky průmyslu přispěje k uskute čnění příslušných 
strategických výzkumných program ů, jako nap říklad těch, které jsou stanoveny a rozvíjeny 
evropskými technologickými platformami tam, kde p ředstavují skute čnou evropskou p řidanou 
hodnotu. Obecné výzkumné pot řeby určené v dostupných strategických výzkumných programech 
jsou již zřetelně zohledněny v deseti tématech. Evropské  technologické platformy, p ři možné ú časti 
regionálních klastr ů zaměřených na výzkum, mohou být d ůležité při usnadňování a organizaci 
účasti průmyslu, včetně malých a st ředních podnik ů, na výzkumných projektech vztahujících se k 
jejich konkrétní oblasti, v četně projektů způsobilých pro financování z rámcového programu. 
Podrobnější zapracování jejich tec hnického obsahu se následn ě zohlední p ři sestavování 
podrobného pracovního programu pro konkrétní výzvy k p ředkládání návrh ů. 
Rovněž bude zajišt ěn trvalý význam témat pro formulaci, provád ění a posuzování politik a na řízení 
Společenství. To se týká oblastí politiky, jako jsou zdraví, bezpe čnost, ochrana spot řebitele, 
energetika, životní prost ředí, rozvojová pomoc, rybolov, námo řní záležitosti, zem ědělství, dobré 
životní podmínky zví řat, doprava, vzd ělávání a odborná p říprava, informa ční společnost a média, 
zaměstnanost, sociální v ěci, soudržnost a vytvo ření prostoru svobody, bezpe čnosti a práva, spole čně 
s přípravným a doprovodným výzkumem pro zvyšování in teroperability a kvality norem a jejich 
provádění. V této souvislosti mohou mít d ůležitou roli platformy, které sdružují zú častněné subjekty 
a výzkumnou obec za ú čelem zvážení strategických výzkumných program ů důležitých pro oblast 
sociální politiky, pol itiky životního prost ředí či jiné oblasti politiky. 
L 400/104 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 V rámci každého tématu budou krom ě stanovených činností otev řeně a pružně prováděny konkrétní 
akce v reakci na „vznikající pot řeby“ a „nep ředvídané politické pot řeby“. Provád ěním těchto akcí 
bude zajišt ěn jednoduchý, soudržný a koordinovaný post up v rámci celého zvláštního programu, 
jakož i financování výzku mu, který probíhá nap říč vědními obory a který zahrnuje více témat nebo 
se jejich okruhu vymyká. 
• Budoucí a vznikající technologie:  prostřednictvím konkrétní podpor y výzkumných návrh ů 
zaměřených na ur čení nebo další zkoumání nových v ědeckých a technologických p říležitostí v 
dané oblasti nebo v kombinaci s jinými vhodnými oblastmi a obory prost řednictvím zvláštní 
podpory pro spontánní výzkumné návrhy, v četně společných výzev; pro rozvoj nových myšlenek 
a zcela nových zp ůsobů využívání a pro zkoumání nových mož ností v rámci cestovních map pro 
výzkum, a to zejména možností, které by mohly p řinést zásadní pokrok; bude zaru čena náležitá 
koordinace s činnostmi vykonávanými v rámci programu „Myšlenky“, aby se zabránilo 
překrývání a zajistilo optimální využití financování. To bude provád ěno prostřednictvím: 
– otevřeného výzkumu „zdola nahoru“ t ýkajícího se témat, která ur čí sami výzkumní 
pracovníci, aby mohly být rozvíjeny nové v ědecké a technologické p říležitosti (akce 
„Adventure“) nebo vyhodnoceny nové objevy či nově zaznamenané jevy, které by 
mohly poukazovat na rizika či problémy hrozící spole čnosti (akce „Insight“); 
– iniciativ zam ěřených na konkrétní a vysoce ambi ciózní cíle ve vznikajících 
vědeckých a technologických oblastech, které slibují výrazný pokrok a silný 
potenciální dopad na hospodá řský a sociální rozvoj a které mohou zahrnovat skupiny 
doplňujících projekt ů (akce „Pathfinder“). 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/105 
 • Nepředvídané politické pot řeby: reagovat pružn ě na nové politické pot řeby, které vyvstanou v 
průběhu rámcového programu, jako je nep ředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou 
reakci, nap říklad nové epidemie, vznikající obavy v oblasti bezpe čnosti potravin, reakce na 
přírodní pohromy či akce solidarity. To bude uskute čňováno v úzké souvislosti s p říslušnými 
politikami Spole čenství. V p řípadě naléhavých výzkumných pot řeb lze roční pracovní program 
změnit. 
• Šíření informací, p řenos znalostí a širší zapojení 
Šíření a přenos znalostí p ředstavuje klí čovou přidanou hodnotu akcí evropského výzkumu a pro 
větší využívání výsledk ů průmyslem, tv ůrci politik a spole čností a pro v ětší účinek těchto výsledk ů 
budou přijata opatření. Šíření bude považováno za nedílný úkol v rámci všech tematických oblastí, s 
příslušnými omezeními u tématu bezpe čnosti s ohledem na d ůvěrný ráz těchto činností, mimo jiné 
prostřednictvím financování  iniciativ pro vytvá ření sítí nebo zprost ředkování, seminá řů a akcí, za 
pomoci externích odborník ů a elektronických informa čních služeb. To bude v jednotlivých 
tematických oblastech provedeno prost řednictvím: 
– začlenění akcí šíření a přenosu znalostí do projekt ů a konsorcií, a to pomocí vhodných 
ustanovení ve finan čních režimech a požadavk ů na podávání zpráv; 
– nabízení cílené pomoci projekt ům a konsorciím s cílem poskytnout jim p řístup 
k dovednostem nutným pro co nejlepší využívání výsledk ů; 
L 400/106 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – zvláštních akcí v oblasti ší ření, které iniciativn ě šíří výsledky řady projekt ů, včetně 
výsledků předchozích rámcových program ů a jiných výzkumných program ů, a které se 
zaměřují na konkrétní odv ětví či skupiny zú častněných subjekt ů se zvláštním d ůrazem na 
případné uživatele; 
– šíření mezi tv ůrci politik, v četně orgánů pro normalizaci, aby se usnadnilo využívání 
výsledků souvisejících s politikami, a to náleži tými subjekty na mezinárodní, evropské, 
vnitrostátní a regionální úrovni; 
– služeb CORDIS na podporu uživatelsky vst řícného šíření znalostí a využívání výsledk ů 
výzkumu; 
– iniciativ na podporu dialogu a diskuse o v ědeckých otázkách a výsledcích výzkumu se širší 
veřejností mimo výzkumnou obec, v četně organizace ob čanské spole čnosti. 
Bude zajišt ěna koordinace ší ření a přenosu znalostí v celém rámcovém programu. Bude zajišt ěna 
doplňkovost a sou činnost tohoto programu s jinými programy Spole čenství, a to zejména v oblasti 
vzdělávání, s cílem podporovat profesní ro zvoj ve výzkumu. V rámci programu pro 
konkurenceschopnost a inovace budou provád ěny akce na podporu inovací. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/107 
 Účast malých a st ředních podnik ů 
Optimální ú čast malých a st ředních podnik ů napříč tematickými oblastmi bude usnadn ěna, a to 
zejména prost řednictvím zdokonalených postup ů financování a správních postup ů a větší pružností 
při výběru vhodného finan čního režimu. Dále jsou p ři rozvoji obsahu tematických oblastí tohoto 
zvláštního programu řádně zohledněny výzkumné pot řeby a potenciál malých a st ředních podnik ů a 
v rámci pracovního programu budou ur čeny oblasti, které jsou p ředmětem zvláštního zájmu malých 
a středních podnik ů. V programu budou v rámci strategie, která bude pro každé téma vytvo řena, 
přijata konkrétní opat ření včetně podpůrných akcí pro zjednodušení ú časti malých a st ředních 
podniků. Tyto strategie budou dopln ěny kvantitativním a kvalitativním sledováním ve vztahu ke 
stanoveným cíl ům. Cílem bude umožnit, aby alespo ň 15 % finan čních prost ředků v rámci tohoto 
programu bylo poskytnuto malým a st ředním podnik ům. 
Do zvláštního programu „Kapacity“ jsou zahrnut y konkrétní akce na podporu výzkumu ve prosp ěch 
malých a st ředních podnik ů a jejich sdružení, p řičemž akce na podporu ú časti malých a st ředních 
podniků v celém rámcovém programu budou financovány v rámci programu pro 
konkurenceschopnost a inovace. 
L 400/108 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Etická hlediska 
Při provádění tohoto zvláštního programu a p ři výzkumných činnostech, které z n ěj vyplývají, je 
třeba dodržovat základní etické zásady. K nim pat ří mimo jiné zásady zakotvené v Listin ě 
základních práv Unie, v četně: ochrany lidské d ůstojnosti a lidského života,  ochrany osobních údaj ů 
a soukromí, jakož i ochrany zví řat a životního prost ředí v souladu s právem Spole čenství a platným 
zněním příslušných mezinárodních úmluv, zásad a etických kodex ů, například Helsinské deklarace, 
Úmluvy Rady Evropy o lidských právech a biomedicín ě podepsané v Oviedu dne 4. dubna 1997 a 
jejích dodatkových protokol ů, Úmluvy OSN o právech dít ěte, Všeobecné deklarace UNESCO o 
lidském genomu a lidských právech, Úmluvy OSN o biologických a toxinových zbraních, 
Mezinárodní smlouvy o rostlinných gene tických zdrojích pro výživu a zem ědělství a souvisejících 
rezolucí Sv ětové zdravotnické organizace (WHO). 
V úvahu se rovn ěž vezmou stanoviska Evropské skupiny poradc ů pro etické dopady biotechnologií 
(1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve v ědě a nových technologiích (od roku 
1998). 
V souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na r ůznorodost p řístupů v Evropě musí účastníci 
výzkumných projekt ů dodržovat stávající právní a správní p ředpisy a etická pravidla platné 
v zemích, kde výzkum bude uskute čňován. V každém p řípadě se použijí vnitrostátní právní 
předpisy a výzkum, který je zakázán v n ěkterém členském stát ě nebo jiné zemi, nebude v tomto 
členském stát ě nebo zemi z prost ředků Společenství financován. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/109 
 Subjekty uskute čňující výzkumné projekty musí p řípadně před zahájením činností v oblasti VTR 
obdržet souhlas p říslušných státních ne bo místních etických výbor ů. Komise bude rovn ěž 
systematicky provád ět etický přezkum u návrh ů, které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo u 
kterých nebyla etickým hledisk ům věnována odpovídající pozor nost. Ve zvláštních p řípadech lze 
etický přezkum rovn ěž provést b ěhem provád ění projektu. 
Nebudou financovány výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech. 
Protokol o ochran ě a dobrých životních podmínkách zví řat připojený ke Smlouv ě vyžaduje, aby 
Společenství při tvorbě a provádění svých politik v četně výzkumu v ěnovalo plnou pozornost 
požadavk ům na dobré životní podmínky zví řat. Směrnice Rady 86/609/EHS ze dne 24. listopadu 
1986 o sbližování právních a správních p ředpisů členských stát ů týkajících se ochrany zví řat 
používaných pro pokusné a jiné v ědecké účely1 vyžaduje, aby: 
– všechny pokusy byly provád ěny tak, aby pokusná zví řata byla ušet řena strachu a 
zbytečných bolestí a utrpení; 
– byl použit co nejmenší po čet zvířat; 
– se použila zví řata co do smyslové fyziologie nejmén ě vyvinutá; a 
– vzniklo co nejmén ě bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. 
                                                 
1 Úř. věst. L 358, 18.12.1986, s. 1. Sm ěrnice naposledy pozm ěněné směrnicí Evropského 
parlamentu a Rady 2003/65/ES (Ú ř. věst. L 230, 16.9.2003, s. 32). 
L 400/110 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Změnu genetického d ědictví zvířat a klonování zví řat lze zvažovat pouze tehdy, jsou-li cíle z 
etického hlediska od ůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaru čeny dobré životní podmínky zví řat a 
dodržování zásad biologické rozmanitosti. 
V průběhu provád ění tohoto programu bude  Komise pravideln ě monitorovat v ědecký pokrok a 
vnitrostátní a mezinárodní právní p ředpisy, aby se p řihlédlo k p řípadnému vývoji. 
Výzkum etických hledisek souvisejících s v ědeckým a technologickým rozvojem bude provád ěn 
v rámci části „Věda ve spole čnosti“ zvláštního programu „Kapacity“. 
Společný výzkum 
Společný výzkum bude tvo řit hlavní část a jádro financování výzkumu Spole čenství. Cílem je 
vytvořit v hlavních oblastech rozvoje znal ostí vynikající výzkumn é projekty a sít ě schopné p řilákat 
výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého sv ěta a současně posílit evropskou 
průmyslovou a technologickou základnu a podpo řit politiky Spole čenství. 
Toho bude dosaženo podporováním spole čného výzkumu, jehož sou částí bude rovn ěž aktivní ú čast 
průmyslového odv ětví, a to prost řednictvím řady režim ů financování: spole čných projekt ů, sítí 
excelence a koordina čních nebo podp ůrných akcí. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/111 
 Společné technologické iniciativy 
Ve velmi omezeném po čtu případů opravňuje rozsah cíle VTR a míra p říslušných zdroj ů k 
vytváření dlouhodobých ve řejno-soukromých pa rtnerství v podob ě společných technologických 
iniciativ. Tyto iniciativy vyplývající p ředevším z práce evropských technologických platforem a 
zahrnující jedno nebo malý po čet vybraných hledisek výzkumu v p říslušné oblasti budou slu čovat 
investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské ve řejné financování, v četně grantů 
z výzkumného rámcového programu a p ůjček od Evropské investi ční banky. O každé spole čné 
technologické iniciativ ě bude rozhodnuto zvláš ť, a to buď na základ ě článku 171 Smlouvy (to m ůže 
zahrnovat vytvo ření společného podniku) nebo na základ ě úpravy tohoto zvláštního programu 
v souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy. 
Společné technologické inicia tivy jsou vymezeny otev řeným a transparentním zp ůsobem na základ ě 
řady kritérií, v četně: 
– nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástroj ů, 
– míry dopadu na konkurenceschopnost a r ůstu průmyslu, 
– přidané hodnoty zásah ů na evropské úrovni, 
– přesnosti a srozumitelnosti definice cíle a výsledk ů, kterých má být dosaženo, 
– stupně závazku pr ůmyslu v oblasti financí a zdroj ů, 
L 400/112 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – významu p řínosu pro širší cíle politik, v četně přínosu pro spole čnost, 
– schopnosti p řilákat další vnitr ostátní podporu a podpo řit aktuální nebo budoucí financování 
průmyslu. 
Povaha spole čných technologických iniciativ musí být jasn ě stanovena, zejména s ohledem na 
otázky týkající se: 
– finančních závazk ů, 
– délky trvání závazk ů účastníků, 
– pravidel pro uzavírání a rušení smlouvy, 
– práv duševního vlastnictví. 
Vzhledem ke zvláštní oblasti p ůsobnosti a ke složitosti spole čných technologických iniciativ bude 
vyvinuto velké úsilí k zajišt ění jejich transparentního fungová ní a toho, že financování spole čných 
technologických iniciativ ze strany Spole čenství bude p řidělováno na základ ě zásad excelence 
a hospodá řské soutěže obsažených v tomto rámcovém programu. 
Zvláštní pozornost bude v ěnována celkové soudržnos ti a koordinaci spole čných technologických 
iniciativ a národních program ů a projekt ů ve stejných oblastech1, a to při současném respektování 
jejich stávajících postup ů provádění, jakož i zajišt ění toho, aby ú čast v jejich projektech byla 
otevřena široké škále ú častníků z celé Evropy a zejména malým a st ředním podnik ům. 
                                                 
1 Zejména s činnostmi vykonávanými mezivládní str ukturou EUREKA. Zkušenosti získané 
klastry v rámci struktur y EUREKA by mohly být d ůležité pro spole čné technologické 
iniciativy v souvisejících oblastech. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/113 
 Orientační seznam spole čných technologických iniciativ je uveden v p říloze IV. Další spole čné 
technologické iniciativy  lze vymezovat na základ ě výše uvedených kritérií a lze je navrhovat b ěhem 
provádění sedmého rámcového programu. 
Koordinace výzkumných program ů, které nejsou programy Spole čenství 
Akce v této oblasti využijí dvou hlavních nástroj ů: projektu ERA-NET a ú časti Spole čenství ve 
společně prováděných výzkumných programech členských stát ů (článek 169 Smlouvy). Akce bude 
také využita k posílení dopl ňkovosti a sou činnosti mezi rámcovým programem a činnostmi 
prováděnými v rámci mezivládních struktur, ja ko jsou EUREKA, EIROfo rum a COST. Finan ční 
podpora pro správu a koordina ční činnosti COST se bude poskytova t tak, aby COST mohl i 
nadále přispívat ke koordinaci a vým ěnám mezi výzkumnými tým y, které jsou financovány 
vnitrostátn ě. 
Spadají-li akce do oblasti p ůsobnosti jednoho z témat, budou podporovány jako nedílná sou část 
činností v rámci tohoto tématu. Jsou-li akce horizontální povahy nebo nejsou-li p římo propojeny s 
danými deseti tématy, budou podporovány spole čně v rámci všech souvisejících témat1. 
Spadají-li akce do oblasti p ůsobnosti jiného zvláštního program u, kterým se provádí sedmý 
rámcový program, budou podporovány v rá mci daného zvláštního programu. 
                                                 
1 To by mohlo zahrnovat spole čné provád ění program ů v oblasti metrologie. 
L 400/114 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Projekt ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci celostát ních a regionálních výzkumných 
činností prost řednictvím: 
– vytvoření rámce, který zú častněným subjekt ům odpovědným za provád ění veřejných 
výzkumných program ů umožní posílit koordinaci jejich činností. To bude zahrnovat 
podporu pro nové projekty ERA-NET, jakož i pro rozší ření a prohloubení rozsahu 
stávajících projekt ů ERA-NET, nap ř. rozšířením jejich partnerství, jakož i vzájemným 
zpřístupňováním program ů; ERA-NET by mohl být p řípadně použit pro koordinaci 
programů mezi evropskými  regiony a mezi členskými státy s cílem umožnit spolupráci s 
rozsáhlými iniciativami; 
– poskytování, a to v omezeném po čtu případů, dodatečné finanční podpory Spole čenství 
těm účastníkům, kteří společně využívají zdroj ů pro účely společných výzev k p ředkládání 
návrhů v příslušných celostátních a regionáln ích programech („ERA-NET PLUS“). 
Účast Společenství v národních výzkumných programech provád ěných spole čně na základ ě článku 
169 je zvlášt ě důležitá pro evropskou s polupráci ve velkém m ěřítku v „prom ěnné geometrii“ mezi 
členskými státy, které sdílejí spole čné potřeby nebo zájmy. V jasn ě vymezených p řípadech budou 
tyto iniciativy podle článku 169 zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzké konzultaci 
s členskými státy, v četně možné spolupráce s mezivládními programy, na základ ě kritérií 
vymezených v rozhodnutí o sedmém rámcovém programu. 
Orientační seznam iniciativ týkajících se spole čného provád ění národních výzkumných program ů je 
vymezen v popisu v p říloze IV a mohl by podléhat zvláštním rozhodnutím na základ ě článku 169 
Smlouvy. B ěhem provád ění sedmého rámcového programu m ohou být vymezovány a navrhovány 
další iniciativy. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/115 
 Mezinárodní spolupráce 
Akce mezinárodní spolupráce, u nichž je z řejmá evropská p řidaná hodnota a které jsou ve 
společném zájmu, budou podporovat meziná rodní politiku v oblasti v ědy a technologie; tato 
politika má dva vzájemn ě provázané cíle: 
– podporovat a prosazovat evropskou konkurenceschopnost prost řednictvím strategických 
výzkumných partnerství se t řetími zem ěmi v oblasti v ědy a technologie, v četně vysoce 
průmyslově vyspělých ekonomik a transformujících se ekonomik, a to zapojením 
nejlepších v ědců ze třetích zemí do práce v Evrop ě a s Evropou; 
– v souladu se zásadou spole čného zájmu a prosp ěchu se zabývat zvláštními problémy, 
kterým čelí třetí země nebo které se dotýkají celého sv ěta. 
Politika Spole čenství v oblasti mezinárodní v ědecké spolupráce bude zd ůrazňovat a rozvíjet 
spolupráci, aby se pomocí rovnocenných  výzkumných partnerství, která zohled ňují mezinárodní, 
národní, regionální a socioekonomický kontext a také znalostní základnu partnerských zemí, 
vytvářely, sdílely a využívaly znalosti. Strategický p řístup má posílit konkurenceschopnost EU a 
celosvětově udržitelný rozvoj prost řednictvím t ěchto partnerství mezi EU a t řetími zem ěmi na 
dvoustranné, regionální a globá lní úrovni, a to na základ ě společného zájmu a s ohledem na 
vzájemný prosp ěch. Za tímto ú čelem by se rovn ěž měla prostřednictvím mnohostranných 
mezinárodních výzkumných program ů podporovat úloha EU v celosv ětovém měřítku. Podporované 
akce mezinárodní spolupráce budou propojeny s hl avními politickými otázkami, aby se podpo řilo 
plnění mezinárodních závazk ů EU a přispělo ke sdílení evropských hodnot, konkurenceschopnosti, 
pokroku v socioekonomické oblasti, ochran ě životního prost ředí a dobrým životním podmínkám, a 
to pod záštitou celosv ětově udržitelného rozvoje. 
L 400/116 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 V rámci tohoto zvláštního programu bude mezinárodní spolupráce provád ěna v jednotlivých 
tematických oblastech a nap říč tématy prost řednictvím: 
• většího zapojení výzkumných pracovník ů a výzkumných institucí ze všech partnerských zemí 
podílejících se na meziná rodní spolupráci a pr ůmyslově vyspělých zemí1 v tematických 
oblastech, s p říslušnými omezeními, vzhledem k d ůvěrnému rázu, u témat bezpe čnosti pro 
všechny t řetí země, které nejsou p řidruženými zem ěmi. Dále bude kladen velký d ůraz na 
podněcování třetích zemí k ú časti v určených oblastech spole čného zájmu. 
• zvláštních akcí v oblasti spolupr áce v každé tematické oblasti v ěnované třetím zemím 
v případě společného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech, která budou vybrána na 
základě vědecké a technické úrovn ě a potřeb těchto třetích zemí. Vymezení konkrétních 
potřeb a priorit bude úzce propojeno se souvise jícími dvoustrannými dohodami o spolupráci a 
s probíhajícími mnohostrannými a bire gionálními dialogy mezi EU a t ěmito zeměmi či 
skupinami t ěchto zemí. Priority se ur čí podle konkrétních pot řeb, potenciálu a úrovn ě 
hospodářského rozvoje v daném regionu či zemi. 
Za tímto ú čelem budou vyvinuty strategie pro mezinárodní spolupráci a provád ěcí plán 
s konkrétními cílenými akcemi v rámci témat či napříč tématy, nap ř. v oblasti zdraví, zem ědělství, 
hygienických za řízení, vodního hospodá řství, bezpe čnosti potravin, sociální soudržnosti, 
energetiky, životního prost ředí, rybářství, akvakultury a p řírodních zdroj ů, udržitelné hospodá řské 
politiky a informa čních a komunika čních technologií. 
                                                 
1 Jak jsou definovány v pravidlech pro ú čast a šíření. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/117 
 Tyto akce budou sloužit jako p řednostní nástroje pro uskute čňování spolupráce mezi Spole čenstvím 
a těmito zeměmi. K těmto akcím pat ří zejména akce zam ěřené na posílení výzkumných kapacit 
a kapacit pro spolupráci kandidátských, sousedních a rozvojových a transformujících se zemí. Tyto 
akce budou p ředmětem cílených výzev k p ředkládání návrh ů a bude kladen zvláštní d ůraz na 
usnadnění přístupu k těmto akcím pro p říslušné třetí země, a to zejména rozvojové zem ě. 
Tyto činnosti se budou provád ět v koordinaci s akcemi mezinárodní spolupráce v rámci zvláštních 
programů „Lidé“ a „Kapacity“. Tato činnost se bude opírat o celkovou strategii pro mezinárodní 
spolupráci v rámci rámcového programu. 
TÉMATA 
1. Zdraví  
Cíl 
Zlepšení zdraví evropských ob čanů, zvýšení konkurencesch opnosti a posílení inova ční kapacity 
evropského pr ůmyslu a podnik ů působících v oblasti zdraví p ři současném řešení globálních otázek 
zdraví, včetně nových epidemií. D ůraz bude kladen na transla ční výzkum (klinické využití 
základních objev ů včetně vědeckého potvrzení experimentálních výsledk ů), vývoj a validaci 
nových terapií, metod pro podporu zdraví a prevenci, v četně podpory zdraví d ětí, zdravého stárnutí, 
diagnostických nástroj ů a lékařských technologií, jakož i na udržitelné a ú činné systémy zdravotní 
péče. 
L 400/118 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Přístup 
Tento výzkum zlepší naše chápání toho, jak ú činněji prosazovat zdraví, jak snižovat rozdíly v 
úrovni zdraví v celé Evrop ě, jak předcházet závažným chorobám a lé čit je a jak poskytovat 
zdravotní pé či. Nedílnou sou částí tohoto tématu bude základní biomedicínský výzkum; víceoborové 
přístupy jsou v tématu zdraví obzvlášt ě důležité. 
Tento výzkum pom ůže integrovat velké množství údaj ů z oblasti genomiky, epidemiologie, 
biologie a biotechnolog ie a rozvíjet klí čové technologie pro pr ůmyslová odv ětví působící v oblasti 
zdraví s cílem rozvíjet znalosti a sc hopnosti pro zásah. Bude podporovat transla ční výzkum zdraví, 
který je nezbytný pro zajišt ění praktického p řínosu biomedicínského výzkumu, v četně zlepšení 
kvality života. Umožní, aby Evropa ú činněji přispívala k mezinárodním snahám v boji proti 
celosvětově rozšířeným chorobám, jak lze vid ět na probíhajícím programu Partnerství evropských 
a rozvojových zemí p ři klinických zkouškách (EDCTP) pr o boj proti HIV/AIDS, malárii 
a tuberkulóze ( článek 169)1. Posílí výzkum zam ěřený na zdravotní politiku provád ěný na evropské 
úrovni a zejména srovnávání model ů, systémů a údajů v jednotlivých národních databázích. V 
tomto ohledu je zvlášt ě důležité propojování p říslušných databází. 
                                                 
1 V p řípadě potřeby lze podporovat i další nové d ůležité iniciativy týkající se koordinace 
národních výzkumných program ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/119 
 Tento výzkum pom ůže zlepšit konkurencesc hopnost evropských odv ětví zabývajících se 
biotechnologiemi v oblasti zdravotní pé če a lékařskými technologiemi tam, kde jsou hlavní hnací 
silou ekonomiky malé a st řední podniky, a pom ůže též farmaceutickému pr ůmyslu. M ůže zahrnovat 
podporu evropské technologické platformy1 pro inovativní lé čiva, jejímž cílem je p řekonat obtíže 
při výzkumu v oblasti tvorby lé čiv. Zvláštní pozornost bude v ěnována překlenutí mezery mezi 
výzkumnými činnostmi a využíváním výsledk ů, a to prost řednictvím podpory pro p ředkládání 
důkazů o koncepci a klinickou validaci. Tento výzkum bude rovn ěž přispívat k rozvoji norem 
a standard ů pro nové moderní terapie (nap ř. regenerativní medicína), jichž je t řeba, aby pr ůmyslové 
odvětví EU mohlo obstát v celosv ětové konkurenci. Je t řeba zajistit celosv ětové prvenství 
evropského výzkumu a inovací v oblasti alte rnativních testovací ch strategií, p ředevším u metod 
bez použití zví řat. 
Kdykoli to bude vhodné, bude vzata v úvahu rovnost žen a muž ů ve výzkumu a bude za členěna do 
projektů2. Zvláštní pozornost bude v ěnována sd ělování výsledk ů výzkumu a zapojení se do dialogu 
s občanskou spole čností, zejména se skupinami pacient ů, a to v co nejran ější fázi, o nových 
vývojových tendencích vyplývajících z biom edicínského a genetického výzkumu. Rovn ěž se zajistí 
rozsáhlé ší ření a využívání výsledk ů. 
                                                 
1 Strategické výzkumné programy v jiných ev ropských technologických platformách lze 
podporovat, mají-li velký význam pro pr ůmysl v oblasti zdraví. 
2  Rizikové faktory, biologické mechanismy, p říčiny, klinické projevy, následky a lé čení chorob 
a poruch se u žen a muž ů často liší. Proto musejí všechny činnosti financované v rámci tohoto 
tématu ve výzkumných protokolech, metodikách a analýzách výsledk ů odrážet možnost 
takových rozdíl ů. 
L 400/120 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Zvláštní pozornost bude v ěnována strategickým otázkám zdraví d ětí1 a stárnoucí populace a tyto 
otázky bude nutné p řípadně zohlednit ve všech činnostech v rámci tohoto tématu, p řičemž priority 
budou zdůrazněny v pracovním programu. Rovn ěž budou zahrnuty další víceoborové oblasti. Tím 
se zajistí z řetelný a soudržný p řístup k těmto otázkám v rámci celého tématu a sou časně se zamezí 
zdvojování. 
V rámci všech následujících činností budou zohled ňovány etické, právní a socioekonomické 
otázky2. 
Činnosti 
• Biotechnologie, generické nástroje a léka řské technologie pro lidské zdraví 
Cílem této činnosti je rozvoj a valid ace nezbytných nástroj ů a technologií, které umožní získávat 
nové znalosti a prakticky je využ ívat v oblasti zdraví a léka řství. 
– Výzkum využívající vysoce výkonných nástroj ů: urychlit pokrok ve vývoji nových 
výzkumných nástroj ů pro moderní biologii, v četně základní genomiky, které výrazn ě 
podpoří vytváření údajů a zlepší standardizaci údaj ů a vzorků (biobanky), jejich získávání 
a analýzu. D ůraz bude kladen na nové technologi e pro: sekvenování; expresi gen ů, 
genotypizaci a fenotypiz aci; strukturní a funk ční genomiku; bioinformatiku a biologii 
systémů; další oblasti, které mají v názvu p říponu „-omika“. 
                                                 
1 Zejména budou podporovány konkrét ní klinické studie za ú čelem poskytnutí d ůkazů pro 
vhodné využití nepatentovaných výrobk ů, které se v sou časnosti u pediatrických populací 
používají mimo ur čené použití. 
2 Zvláštní výzkum etických, právních a socioekonomických otázek bude provád ěn v tématu 
„sociálně-ekonomické v ědy a humanitní v ědy“ v rámci zvláštního programu „Spolupráce“ 
a také v rámci zvláštního programu „Kapacity“. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/121 
 – Detekce, diagnóza a sledování: rozvíjet nástroje a technologie  vizualizace, zobrazování, 
detekce a analýzy pro biomedicínský výzkum, p ředvídání, diagnózu, sledování a prognózu 
nemocí a na podporu a vedení p ři terapeutických zásazích. D ůraz bude kladen na 
víceoborový p řístup integrující oblasti ja kými jsou: molekulární a bun ěčná biologie, 
fyziologie, genetika, fyzika, chemie, biomedicínské inženýrství zahrnující 
nanotechnologie, mikrosystémy, za řízení a informa ční technologie. Budou též zd ůrazněny 
neinvazivní nebo minimáln ě invazivní a kvantitativní metody a aspekty zabezpe čování 
kvality. 
– Předvídání vhodnosti, bezpe čnosti a účinnosti terapií: vyvíjet a validovat parametry, 
nástroje, metody a standardy nutné k tomu, aby pacient ům byla poskytována nová 
bezpečná nebo zdokonalená biolé čiva1. Důraz bude kladen na p řístupy, jako jsou 
farmakogenomika, vývoj a va lidace biologických marker ů, cílené přístupy a distribuce, 
metody a modely in silico, in vitro (v četně alternativ ke zkouškám na zví řatech) a in vivo2. 
– Inovativní lé čebné přístupy a zásahy: zkoumat, upevnit a zajistit další vývoj moderních 
terapií a technologií s širokým  potenciálním využitím. D ůraz bude kladen na genovou a 
buněčnou terapii, regenerativní léka řství, transplantaci , imunoterapii a o čkovací látky a na 
další léčiva. Rovn ěž bude řešena problematika souvisejí cích technologií, jako jsou 
pokročilé cílené systémy distribuce, pokro čilé implantáty a protézy a neinvazivní nebo 
minimáln ě invazivní technologi cky podporované zásahy. 
                                                 
1 U b ěžných léčiv (farmaceutika a biofarmaceutika) by tyto otázky mohly být řešeny v rámci 
společné technologické inicia tivy pro inovativní lé čiva. 
2 Alternativy nahrazování, zlep šování a snižování využití zví řat v biomedicínském výzkumu. 
L 400/122 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Translační výzkum pro lidské zdraví 
Tato činnost má zlepšit pov ědomí o biologických procesech a mechanismech spojených s 
normálním zdravotním stavem a v konkrétních situacích p ři chorobách, p řevádět tyto znalosti do 
klinických aplikací zahrnu jících také kontrolu a lé čbu nemocí a zajiš ťovat, že jsou klinické údaje 
(včetně údajů epidemiologických) využity p ři dalším výzkumu. 
– Integrování biologických údaj ů a procesů: shromaždování údaj ů ve velkém m ěřítku, 
systémová biologie. 
• Shromaždování údaj ů ve velkém m ěřítku: využívat vysoce výkonné technologie 
k vytváření údajů za účelem objasn ění funkce gen ů a genových produkt ů a jejich 
vzájemného p ůsobení v komplexních sítích p ři důležitých biologických procesech. 
Důraz bude kladen na: genomiku; pr oteomiku, oblasti mající v názvu p říponu -omika, 
které jsou zam ěřeny na RNA; popula ční genetiku; srovnávací , strukturní a funk ční 
genomiku. 
• Systémová biologie: d ůraz bude kladen na víceoborový výz kum, který integruje širokou 
škálu biologických údaj ů a bude rozvíjet a uplat ňovat systémové p řístupy pro 
porozumění biologickým proces ům a jejich modelování ve všech p říslušných 
organismech a na všech úrovních organizace. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/123 
 – Výzkum mozku a jeho chorob, lidského vývoje a stárnutí. 
• Mozek a související choroby:  lépe porozum ět integrované struktu ře a dynamice mozku, 
studovat mozkové choroby v četně příslušných chorob souvisejících s v ěkem (např. 
demence, Parkinsonova choroba) a hled at nové terapie. Pozornost bude zam ěřena na 
získání celkového porozum ění mozku prost řednictvím prozkoumání mozkových funkcí, 
a to od molekul k poznávání, v četně neuroinformatiky, a dysf unkcí, a to od snížení 
synaptické aktivity k neurodegeneraci.  Výzkum se soust ředí na řešení neurologických a 
psychiatrických chorob a poruch, v četně regenerativních a obnovujících terapeutických 
přístupů. 
• Lidský vývoj a stárnutí : využívat širokou škálu metod a nástroj ů za účelem lepšího 
pochopení procesu celoživotního vývoje a zdravé ho stárnutí. D ůraz bude kladen na 
studium lidských a modelových systém ů, včetně interakcí s faktory, jako jsou životní 
prostředí, genetika, c hování a pohlaví. 
– Translační výzkum vážných infek čních chorob: řešit závažné hrozby pro ve řejné zdraví. 
• Rezistence v ůči antimikrobiálním lé čivům včetně patogenních kvasinek: d ůraz bude 
kladen na kombinování základního výzkumu v oblasti bun ěčných mechanism ů 
rezistence, mikrobiální ekologie a intera kce vztahu hostitel-patogen s klinickým 
výzkumem pro nové zásahy na snížení vzniku a ší ření infekcí vyzna čujících se 
mnohočetnou lékovou rezistencí. 
L 400/124 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • HIV/AIDS, malárie a tuberkulóza: d ůraz bude kladen na rozvoj nových terapií, 
diagnostických nástroj ů, preventivních nástroj ů jako například očkovacích látek a 
chemických bariér p řenosu chorob jako nap říklad mikrobicidy proti HIV. Výzkum bude 
řešit problematiku t ěchto tří chorob na celosv ětové úrovni, bude se však také zabývat 
specificky evropskými aspekty t ěchto tří chorob, jakož i hepa titidy. Pozornost se zam ěří 
na preklinické a rané klinické výzkumné činnosti a p řípadně se (např. u očkovacích 
látek proti HIV/AIDS) p ředpokládá spolupráce s celosv ětovými iniciativami. 
• Možné nové a znovu se objevující epidemie: d ůraz bude kladen na porovnávání 
vznikajících patogen ů s pandemickým potenciálem, v četně zoonóz (nap ř. SARS a 
vysoce patogenní influenza). P řípadně budou přijata opatření pro rychlé zahájení 
společného výzkumu zam ěřeného na urychlení rozvoje nových diagnostik, lé čiv a 
očkovacích látek pro ú činnou prevenci, lé čbu a kontrolu v mimo řádných situacích 
vyvolaných infek čními chorobami. 
– Translační výzkum jiných vážných chorob1 
• Rakovina: d ůraz bude kladen na etiologii nemoci, nová lé čiva a terapie; identifikaci a 
validaci cílových struktur a biologických marker ů, které napomáhají p ři prevenci, časné 
diagnóze a lé čbě a při posuzování ú činnosti preventivních prognostických, 
diagnostických a terapeutických zásah ů. 
                                                 
1 Budou zohledn ěna hlediska paliativního léka řství a využití ú činných látek. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/125 
 • Kardiovaskulární choroby: d ůraz bude kladen na diagnózu, prevenci, lé čbu a 
monitorování srde čních a cévních chorob (v četně vaskulárních aspekt ů mrtvice) pomocí 
širokých víceoborových p řístupů. 
• Diabetes a obezita: v prvním p řípadě bude kladen d ůraz na etiologie r ůzných typ ů 
diabetu a na jejich prevenci a lé čbu. V druhém p řípadě se zdůrazní víceoborové p řístupy 
zahrnující genetiku, životní cyklus a epidemiologii. Jak v p řípadě diabetu, tak i obezity 
bude zvláštní pozornost v ěnována onemocn ěním juvenilního typu a faktor ům působícím 
v dětství. 
• Vzácné choroby: d ůraz bude kladen na celoevropské studie p řírodní historie, 
patofyziologie a na rozvoj  preventivních, diagnostic kých a terapeutických zásah ů. Toto 
odvětví bude zahrnovat vzácné Mendelovy fenotypy b ěžných chorob. 
• Další chronické choroby: d ůraz bude kladen na choroby, které nejsou smrtelné, ale mají 
velký dopad na kvalitu života ve stá ří, jako jsou funk ční a smyslové poruchy či jiné 
chronické choroby (nap ř. artritida, revmatické choroby a muskuloskeletální onemocn ění 
a onemocn ění dýchacích cest v četně těch, která jsou zp ůsobována alergiemi). 
• Optimalizace poskytování zdravotní pé če evropským ob čanům 
Tato činnost se zam ěří na poskytování nezbytného základu jak pro informovaná politická 
rozhodnutí o systémech zdravotnictví, tak pro efektivn ější a účinnější strategie na podporu zdraví, 
prevenci proti chorobám, diagnózu a terapii, které budou vycházet z v ědeckých poznatk ů. 
L 400/126 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Převádění výsledk ů klinického výzkumu do klinické praxe, v četně lepšího využití lé čiv, a 
vhodné využití behaviorálních a organiza čních zásah ů a nových terapií a technologií ve 
zdravotní pé či. Zvláštní pozornost bude v ěnována bezpe čnosti pacienta, v četně 
nepříznivých ú činků léčiv: s cílem ur čit nejlepší klinickou praxi; porozum ět 
rozhodovacímu procesu v klinickém prost ředí v rámci základní i specializované 
zdravotnické pé če a podpo řit uplatňování léka řství založeného na d ůkazech a na posílení 
postavení pacienta. D ůraz bude kladen na srovnávání jedno tlivých strategií; na zkoumání 
výsledků různých zásah ů včetně léčiv, vědecky testovaných dopl ňkových a alternativních 
léčiv a nových terapií a t echnologií ve zdravotní pé či, a to s ohledem na strategie podávání 
léků, některá hlediska farmakovigilan čních důkazů, specifika jednotlivých pacient ů (např. 
genetická vnímavost, v ěk, pohlaví a dodržování lé čby) a hospodárnost. 
– Kvalita, ú činnost a solidarita systém ů zdravotní pé če, včetně transformujících se systém ů 
zdravotní pé če: umožnit zemím čerpat ze zkušeností jiných systém ů zdravotní pé če a jejich 
udržitelnosti, a to p ři zohlednění významu národních kontext ů a populačních charakteristik 
(stárnutí, mobilita, migrace, vzd ělání, socioekonomický status a m ěnící se svět práce atd.). 
Důraz bude kladen na organiza ční, finanční a regula ční aspekty systém ů zdravotní pé če 
(posuzování náklad ů, účinnosti a p řínosů různých zásah ů, včetně bezpečnosti pacient ů), 
jejich provád ění a jejich výsledky, pokud jde o efektivitu, ú činnost a spravedlnost (v četně 
znevýhodn ěných skupin). Zvláštní d ůraz bude kladen na otázky investic a lidských zdroj ů, 
včetně strategií v oblasti domácí pé če. Bude zohledn ěna otázka nezávislosti, kvality života 
a mobility stárnoucí populace. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/127 
 – Posílení podpory zdraví a pr evence chorob: poskytovat d ůkazy pro lepší opat ření v oblasti 
veřejného zdraví z hlediska životního stylu, pracovní a životní situace a zásah ů na různých 
úrovních a v r ůzných souvislostech. D ůraz bude kladen na hlavní zdravotní faktory a na to, 
jak jsou vzájemn ě propojeny na úrovni jednotlivce i na úrovni spole čnosti (nap říklad 
strava, stres, tabák, alkohol a jiné lá tky, fyzická aktivita, kulturní kontext, 
socioekonomické nebo environmentální faktory). Zejména bude řešena otázka duševního 
zdraví z hlediska ce lého životního cyklu. 
Mezinárodní spolupráce 
Mezinárodní spolupráce je nedílnou sou částí tohoto tématu a má zvlá štní význam pro oblasti, které 
se zabývají celosv ětovými zdravotními problémy, jako jsou an timikrobiální rezistence, HIV/AIDS, 
malárie, tuberkulóza, zanedbávaná onemocn ění a vznikající pandemie. To m ůže rovněž zahrnovat 
stanovení priorit v rámci meziná rodních iniciativ, jako je nap ř. „Global HIV Vaccine Enterprise“ 
(Celosvětová iniciativa pro o čkování proti HIV). Za podmínky upevn ění dlouhodobého 
udržitelného partnerství v oblasti klinic kého výzkumu mezi Evropou a rozvojovými zem ěmi a s 
výhradou za členění národních program ů nebo činností účastnických zemí m ůže být poskytnuta 
další podpora Partnerství mezi  evropskými a rozvojovými zem ěmi pro klinické zkoušky (EDCTP), 
a to v reakci na jeho výsledky a budoucí pot řeby1. Program EDCTP z ůstane zam ěřen na pokro čilé 
klinické testování za ú čelem vývoje nových o čkovacích látek, mikrobicid ů a léčiv proti třem 
chorobám v subsaharské Africe. Za tímto ú čelem může být v pracovním programu p ředpokládán 
příspěvek Spole čenství pro evropské hospodá řské zájmové sdružení pro EDCTP ur čený k 
provádění programu, který schválí Komise, v četně přerozdělení příspěvku Spole čenství. 
                                                 
1 Komise provede hodnocení EDCTP. 
L 400/128 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Zvláštní akce spolupráce budou provád ěny v oblastech vymezených prost řednictvím biregionálních 
dialogů se třetími zem ěmi/regiony a v mezinárodních fórech  a také v rámci rozvojových cíl ů 
tisíciletí. Takové prioritní oblasti p řizpůsobené místním pot řebám a prost řednictvím partnerství 
mohou zahrnovat: výzkum v oblasti zdravotní  politiky, výzkum týkající se systém ů zdravotnictví 
a poskytování zdravotní pé če, zdraví matek a d ětí, reproduk ční zdraví, kontrolu zanedbávaných 
přenosných chorob a dohled nad nimi a vznikající nep ředvídané politické pot řeby v těchto 
regionech. 
Roční příspěvek do mezinárodní Organizac e pro program pro hrani ční vědy o člověku (Human 
Frontier Science Program Organisation – HFSPO)1 bude učiněn společně s tématem „informa ční 
a komunika ční technologie“. To umožní členským stát ům EU, které nejsou členy skupiny G8, pln ě 
využít Program pro hrani ční vědy o člověku (HFSP), a lépe tak zviditelnit evropský výzkum. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum v oblasti vznikajících pot řeb bude provád ěn na základ ě soustředěných iniciativ „zdola 
nahoru“ a v koordinaci s dalšími tématy, co ž bude zahrnovat rozsáhlou a mezioborovou oblast 
působnosti. Podpora nep ředvídaných politických pot řeb může řešit například životní a pracovní 
podmínky, hodnocení dopadu na zdraví, posou zení rizik, statistické ukazatele, řízení a komunikaci 
v oblasti ve řejného zdraví, jakož i závazky v rámci mezi národních smluv v oblasti zdravotnictví, 
včetně Rámcové úmluvy o kontrole tabáku2 a Mezinárodního zdravotního řádu3. Tím se doplní výše 
uvedený výzkum zam ěřený na zdravotní politiku. 
                                                 
1 Evropské spole čenství je členem organizace HFSP a financovalo HFSP b ěhem předchozích 
rámcových program ů. 
2 Rámcová úmluva o kontrole tabáku, 2004/513/ES 
3 Mezinárodní zdravotní řád z roku 2005 – rezoluce 58.3 58. zasedání Sv ětového 
zdravotnického shromážd ění dne 23. kv ětna 2005. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/129 
 2. Potraviny, zem ědělství a rybolov, biotechnologie 
Cíl 
Vybudování evropského znalostního biohospodá řství1, a to propojením v ědy, průmyslu a dalších 
účastníků, s cílem využít nových a vznikajících výzkum ných možností, které reagují na sociální, 
environmentální a hospodá řské výzvy: rostoucí poptávku po bezpe čnějších, zdrav ějších, 
kvalitnějších potravinách a po udržitelném využív ání a produkci obnovitelných biologických 
zdrojů, vzrůstající riziko epizootický ch a zoonotických chorob a poruch souvisejících s 
potravinami; ohrožení udržitelnosti a bezpe čnosti zem ědělské výroby, produkce akvakultury a 
rybolovu; a rostoucí poptávku po kvalitních potravinách p ři zohlednění dobrých životních 
podmínek zví řat a situace venkova a pob řežních oblastí a reakci na zvláštní výživové požadavky 
spotřebitelů. 
                                                 
1 Pojem „biohospodá řství“ zahrnuje všechna pr ůmyslová a hospodá řská odvětví, která 
vyrábějí, řídí či jinak využívají biologické zdroje  (a související služby, dodávku a spot řební 
průmyslová odv ětví), jako jsou zem ědělství, potraviná řství, rybolov, lesnictví atd. 
L 400/130 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Přístup 
Toto téma posílí znalostní základnu, zajistí inovace a poskytne politickou podporu pro budování 
a rozvoj evropského znalostního biohospodá řství (EZBH). Výzkum se zam ěří na udržitelné řízení, 
produkci a využívání biologických zdroj ů, a to zejména prost řednictvím v ěd o živé p řírodě a 
biotechnologie a sb ližováním s jinými technologiemi, aby byly z evropských odv ětví zemědělství, 
rybářství, akvakultury, krmiv, potraviná řství1, zdravotnictví, lesnictví a souvisejících odv ětví 
získávány nové, bezpe čnější, dostupné, ekologicky ef ektivní a konkurenceschopné produkty. 
Výzkum výrazn ě přispěje k provád ění a formulaci politik a právních p ředpisů Společenství a bude 
konkrétně řešit či podporovat: spole čnou zemědělskou politiku; otázky zem ědělství a obchodu; 
bezpečnostní hlediska GMO; p ředpisy v oblasti bezpe čnosti potravin; právní p ředpisy Spole čenství 
v oblasti rostlinoléka řství; normy Spole čenství v oblasti zdraví a dobr ých životních podmínek zví řat 
a tlumení jejich chorob; životní prost ředí a biologickou rozmanitost; evropskou strategii v oblasti 
lesního hospodá řství a spole čnou rybářskou politiku zam ěřenou na udržitelný rozvoj rybolovu a 
akvakultury a bezpe čnost potravin z mo řských živo čichů. V rámci výzkumu se rovn ěž bude usilovat 
o rozvoj nových i stávajících ukazatel ů na podporu analýz, rozvoje a sledování t ěchto politik. 
Výzkum s ohledem na multifunk ční úlohu zem ědělství podpo ří roli a možnosti venkovských 
hospodářství dosáhnout cíl ů udržitelného rozvoje. 
                                                 
1 Potraviny v četně potravin z mo řských živo čichů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/131 
 Zemědělsko-potraviná řské průmyslové odv ětví, které tvo ří z 90 % malé a st řední podniky, bude mít 
obzvláštní užitek z mnoha výzkumných činností, včetně činností cíleného ší ření a přenosu 
technologií, a to konkrétn ě pokud jde o integraci a využívání pokro čilých ekologicky efektivních 
technologií, metodologií a postup ů a o rozvoj norem. O čekává se, že špi čkové technologické objevy 
v biotechnologii, nano technologii a v informa čním a komunika čním odvětví výrazn ě přispějí 
ke šlechtění rostlin, zlepšené ochran ě plodin a rostlin, pokro čilým technologiím detekce a 
monitorování, které zajistí bezpe čnost a kvalitu potravin, a k novým pr ůmyslovým bioproces ům. 
Řada evropských technologických platforem,  které pokrývají oblasti genomiky rostlin a 
biotechnologie, lesnictví a s ním souvisejících odv ětví, globálního zdraví zví řat, chovu 
hospodářských zví řat, potraviná řské biotechnologie, bi otechnologie v akvakultu ře a průmyslové 
biotechnologie, m ůže přispívat ke stanovování spole čných priorit výzkumu pro toto téma, k ur čení 
možných budoucích rozsáhlých in iciativ, jako jsou demonstra ční projekty, a pom ůže zajistit širokou 
účast a integraci všech ú častníků. V případě potřeby budou provád ěny akce na posílení koordinace 
národních výzkumných program ů, a to v úzké spolupráci s proj ekty ERA-Net, technologickými 
platformami a jinými náležitými subj ekty, jako jsou Stálý výbor pro zem ědělský výzkum (SCAR) či 
jakákoli budoucí struktura pr o koordinaci evropského mo řského výzkumu. 
Součástí činností budou p řípadně také úvahy o sociálních a etic kých hlediscích, hledisku rovnosti 
žen a muž ů, dále hlediscích environmentálních a e konomických a širších hlediscích kulturních, 
jakož i o p řípadných rizicích a dopadech (prognózy) v ědeckotechnologického rozvoje. 
L 400/132 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Činnosti 
• Udržitelná produkce a řízení biologických zdroj ů z půdního, lesního a vodního prost ředí1 
– Umožňování výzkumu klí čových dlouhodobých hnacích sil udržitelné produkce a řízení 
biologických zdroj ů (mikroorganism ů, rostlin a zví řat), včetně využívání biologické 
rozmanitosti a nových bioaktivních molekul v rámci t ěchto biologických systém ů. Výzkum 
bude zahrnovat technologie, které mají v názvu p říponu „-omika“, jako jsou genomika, 
proteomika, metabolomika, a konvergující t echnologie a jejich integraci v rámci p řístupů 
systémové biologie, jakož i rozvoj základních nástroj ů a technologií, v četně bioinformatiky 
a souvisejících databází a metodiky pro ur čování odr ůd v rámci skupin druh ů. 
– Zvýšená udržitelnost a konkurenceschopnost a sou časné zajišt ění zdraví spot řebitele, 
snížení dopad ů na životní prost ředí a zohledn ění změny klimatu v zem ědělství, 
zahradnictví, lesnictví, rybá řství a akvakultu ře prostřednictvím rozvoje nových technologií, 
vybavení, monitorovacích systém ů, nových rostlin a systém ů produkce, řízení obdělávání 
půdy prostřednictvím vybraného šlecht ění rostlin, zdraví rostlin a optimalizovaných 
systémů produkce, zlepšení v ědecké a technické základny pro řízení rybolovu a lepšího 
pochopení vzájemného p ůsobení mezi odlišnými systémy (zem ědělství a lesnictví; rybolov 
a akvakultura) v rámci p řístupu týkajícího se celého ekos ystému. Bude probíhat výzkum 
zaměřený na zachování autochtonních ekosystém ů, rozvoj činitelů v oblasti biologické 
kontroly a mikrobiologický rozm ěr biologické rozmanitosti a metagenomiku. 
                                                 
1 O dopl ňujícím výzkumu souvise jícím s udržitelným řízením a zachováním zdroj ů pojednává 
téma „životní prost ředí včetně změny klimatu“. Výzkum dalších nástroj ů a technologií, 
které podporují udržitelnou produkci a řízení, bude provád ěn v rámci náležitých témat. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/133 
 • U půdních biologických zdroj ů bude kladen zvláštní d ůraz na nízké vstupní náklady 
(např. pesticidy a hnojiva) a systém y ekologické produkce, zlepšené řízení zdroj ů a 
nové potraviny a nová krmiva i nové rostli ny (plodiny a stromy), pokud jde o jejich 
složení, odolnost v ůči stresům, ekologické ú činky, účinné využívání živin a vody a 
strukturu. To bude podpo řeno výzkumem v oblasti biologické bezpe čnosti, koexistence 
a sledovatelnosti nových rostlinných systém ů a produkt ů a sledováním a hodnocením 
vlivu geneticky modifikovanýc h plodin na životní prost ředí a lidské zdraví, jakož i 
možnosti jejich širšího p řínosu pro spole čnost. 
• Zlepší se zdraví rostlin a ochran a plodin, a to pomocí lepších v ědomostí týkajících se 
ekologie, biologie šk ůdců, chorob, plevele a dalších hrozeb z rostlinoléka řského 
hlediska a také prost řednictvím podpory kontroly ohnise k chorob a posílením nástroj ů a 
technik pro udržitelné zvládání šk ůdců a plevele. Budou vyvinuty lepší metody pro 
sledování, zachování a zvýšení úrodnosti p ůdy. 
• U biologických zdroj ů z vodního prost ředí bude kladen d ůraz na základní biologické 
funkce, bezpe čné a ekologicky šetrné systémy produk ce a krmiva pro chovné druhy a na 
biologii rybá řství, dynamiku smíšeného rybolov u, interakci mezi rybolovnými 
činnostmi a mo řským ekosystémem a na regionální a víceleté systémy řízení založené 
na loďstvu. 
L 400/134 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Optimalizované zdraví zví řat, živočišná výroba a dobré životní podmínky zví řat 
v zemědělství, rybolovu a akvakultu ře, a to mimo jiné prost řednictvím 
• využívání znalostí o genetice, nových chovných metod, zlepšeného porozum ění 
fyziologii zví řat a jejich chování a 
• lepšího pov ědomí o šk ůdcích, parazitech a infek čních chorobách zví řat a jiných 
ohroženích udržitelnosti a bezpe čnosti výroby potravin a o jejich kontrole, v četně 
zoonóz. 
Problematika zoonóz bude rovn ěž řešena vývojem nástroj ů pro monitorování, prevenci a 
kontrolu, podporou a aplikovaným výzkumem o čkovacích látek a diagnostik, studiem 
ekologie známých a vznikajících infek čních činitelů a jiných hrozeb, v četně škodlivého 
jednání, a dopad ů různých systém ů chovu a klimatu. 
Budou rozvíjeny nové poznatky pro bezpe čné odstraňování živo čišného odpadu a zlepšené 
řízení vedlejších produkt ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/135 
 – Poskytování nástroj ů potřebných pro tv ůrce politiky a další činitele za ú čelem podpory 
provádění příslušných strategií, politik a právních p ředpisů, a zejména podpory budování 
evropského znalostního biohospodá řství (EZBH) a pot řeb rozvoje venkova a pob řežních 
oblastí. Spole čná rybářská politika bude podporována pomocí rozvoje adaptivních 
přístupů, které k využívání mo řských zdroj ů podporují p řístup celkového ekosystému. 
Výzkum bude u všech politik, v četně společné zemědělské politiky, zahrnovat 
socioekonomické studie, analýzy náklad ů a přínosů, srovnávací pr ůzkumy různých 
systémů chovu, včetně systémů multifunk čních, hospodárné systémy řízení rybolovu, chov 
nehospodá řských zví řat, interakce s lesnictvím a st udie na zlepšení venkovských a 
pobřežních životních podmínek. 
• „Od stolu na pole“: potraviny (v četně potravin z mo řských živo čichů), zdraví a dobré 
životní podmínky 
– Pochopení chování a priorit spot řebitele, což je hlavní faktor pro konkurenceschopnost 
potraviná řského průmyslu, a dopadu potravin na zdra ví a dobré ži votní podmínky 
evropských ob čanů. Důraz bude kladen na vnímání ze strany spot řebitelů a na jejich 
postoje k potravinám, v četně tradičních potravin, pochopení spole čenských a kulturních 
tendencí a na identifikaci ur čujících činitelů pro výběr potravin a p řístup spot řebitele k 
potravinám. Výzkum zahrne vývoj databází  obsahujících údaje o výzkumu potravin a 
výživy. 
L 400/136 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Pochopení kladných i záporných faktor ů stravy, jakož i zvláštních pot řeb a zvyk ů skupin 
populace jako hlavního kontrolovatelného faktoru p ři rozvoji a snižování výskytu chorob a 
poruch souvisejících s výživou, v četně obezity a alergií. To bude zahrnovat prozkoumání 
nových stravovacích strategií, rozvoj a uplat ňování nutrigenomiky a systémové biologie a 
studium interakcí mezi výživou, fyziologií a fyziologickými funkcemi. Mohlo by to vést 
k přeformulování zpracovaných potravin a k rozvoji nových potravin a jejich složek, 
dietních potravin a potravin, na n ěž jsou kladeny vyživovací  a zdravotní nároky. 
Prozkoumání tradi čních, místních či sezónních potravin  a stravy bude rovn ěž důležité pro 
zvýraznění dopadu ur čitých potravin a stravy na zdraví  a pro rozvoj integrovaných pokyn ů 
v oblasti potravin. 
– Optimalizace inovací v evropském potraviná řském průmyslu prost řednictvím integrace 
moderních technologií do tradi ční výroby potravin, v četně fermentovaných potravin, 
zpracovatelských technologií upravených pro zvýšení funk čnosti, kvality a nutri ční 
hodnoty potravin v četně organoleptických hledisek p ři výrobě potravin, v četně nových 
potravin. Rozvoj a demonstrace systém ů zpracování a balení, které jsou technologicky 
vyspělé a ekologicky ú činné, aplikací pro inteligentní kontrolu a ú činnějších metod 
zhodnocení a řízení vedlejších produkt ů, odpadů, vody a energie. Nový výzkum bude 
rovněž rozvíjet udržitelné a nové technologie pro krmiva pro zví řata, včetně bezpečné 
přípravy zpracování krmiv, a pro kontrolu jakosti krmiv. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/137 
 – Zajištění chemické a mikrobiologické bezpe čnosti a zlepšení jakosti evropského 
potravinového řetězce. To bude zahrnovat pochopení vztah ů mezi mikrobiální ekologií a 
bezpečností potravin; rozvoj metod a model ů, které se zabývají in tegritou potravinových 
řetězců; nové metody detekce, sledovatelnost a její další rozvoj, technol ogie a nástroje pro 
posouzení rizik, v četně vznikajících rizik, řízení a komunikaci, jakož  i posílení  znalostí v 
souvislosti s vnímáním rizik. Rovn ěž to zahrne metody srovnávání rizik v oblasti 
bezpečnosti potravin, které budou vycházet z v ědeckých poznatk ů. 
– Ochrana lidského zdra ví a životního prost ředí pomocí lepšího porozum ění 
environmentálním dopad ům potravinových a krmivových řetězců a dopadům na tyto 
řetězce. To bude zahrnovat studium kontaminujíc ích látek v potravinách a zdravotních 
důsledků, sledování vliv ů na životní prost ředí, rozvoj siln ějších nástroj ů a metod pro 
posouzení a řízení dopad ů potravinových a krmivových řetězců na globální zm ěny, 
zejména na životní prost ředí, a odolnost t ěchto řetězců vůči nim. Zajišt ění kvality a 
integrity potravinového řetězce vyžaduje nové modely pro analýzu komoditního řetězce a 
koncepty řízení celého potravinového řetězce, včetně spotřebitelských aspekt ů. 
L 400/138 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Vědy o živé p řírodě, biotechnologie a biochemie pro udržitelné nepotraviná řské výrobky a 
procesy 
– Posílení znalostní základny a vývoj pokro čilých technologií pro produkci biomasy 
získávané z p ůdy nebo z mo ře pro aplikace v pr ůmyslových procesech a ve výrob ě energie. 
To bude zahrnovat rostlinnou, živo čišnou a mikrobiální genomiku a metabolomiku pro 
zlepšení produktivity a složení surovin a zdroj ů biomasy za ú čelem co nejlepšího 
převedení na produkty s vysokou p řidanou hodnotou, v četně biologických zdroj ů 
využitelných ve farmaceutickém pr ůmyslu a v léka řství, přičemž budou jako nové zdroje 
využívány p řírodní či posílené zemské a vodní organismy. Rovn ěž bude v plném rozsahu 
začleněna analýza životního cyklu postup ů produkce biomasy, p řepravy, uskladn ění a 
tržního využití bioprodukt ů. 
– Řešení používání pr ůmyslových biotechnologií v celém plodinovém a lesním řetězci 
biomasy, aby se pln ě využil potenciál p řístupu založeného na biorafineriích (nap ř. „zelené 
chemické látky“), v četně socioekonomických, agronomických, ekologických 
a spotřebitelských aspekt ů. To bude posíleno lepším pochopením a kontrolou rostlinného a 
mikrobiálního metabolismu na úrovni bun ěčné a nižší a toho, jakým zp ůsobem probíhá 
zapojení do výkonu celého systému p ři produkci vysoce hodnotných komodit 
využívajících biologické procesy se zvýšenou výt ěžností, kvalitou a čistotou produkt ů 
z přeměny, včetně průběhu biokatalytického procesu. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/139 
 – Využívání nebo rozvoj biotechnologií pro nové a zlepšené vysoce kvalitní obnovitelné 
produkty a procesy lesního hospodá řství s vysokou p řidanou hodnotou pro zvýšení 
udržitelnosti les ů a lesní produkce, v četně zásob dřeva, obnovitelných materiál ů a zásob 
biologické energie. 
– Řešení potenciálu biotechnologi í odhalovat a sledovat zne čištění, předcházet mu, reagovat 
na něj a odstraňovat ho. 
– Maximalizovat ekonomickou hodnotu odpadu a vedlejších produkt ů prostřednictvím 
nových biologických proces ů, které mají potenciál šet řit energii, a to jak samotných, tak i v 
kombinaci s rostlinnými systémy nebo chemickými katalyzátory. 
Mezinárodní spolupráce 
Mezinárodní spolupráce je prioritn ím hlediskem výzkumu potravin, zem ědělství a biotechnologie 
a bude v celé oblasti d ůrazně podporována. Bude podporován výzkum, na n ěmž mají zvláštní zájem 
rozvojové zem ě a transformující se ekonomiky, p řičemž se zohlední rozvojové  cíle tisíciletí a již 
probíhající činnosti. Budou podniknuty konkrétní kroky na  podporu spolupráce s prioritními 
partnerskými regiony a zem ěmi – zejména s t ěmi, které jsou zapojeny do biregionálních dialog ů 
a dvoustranných dohod v oblasti v ědy a techniky, jakož i se sousedními zem ěmi, transformujícími 
se ekonomikami a rozvojovými zem ěmi. 
L 400/140 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Dále bude provád ěna vícestranná spolupráce, aby se řešily jak výzvy vyžadující rozsáhlé 
mezinárodní úsilí, nap říklad rozm ěr a složitost systémové biol ogie u rostlin a mikroorganism ů, tak 
celosvětové výzvy a mezinárodní závazky EU (zabezpe čení a bezpe čnost potravin a pitné vody, 
celosvětové šíření chorob zví řat, spravedlivé využívání biol ogické rozmanitosti, obnova sv ětových 
lovišť na maximální udržitelný výnos do roku 2015, a to  ve spolupráci s Organizací spojených 
národů pro výživu a zem ědělství, vliv na zm ěnu klimatu a vliv zm ěny klimatu). 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum vznikajících pot řeb může řešit například rozvoj nových koncept ů a technologií, jako jsou 
krizové řídicí systémy a inte grita potravinového řetězce. 
Pružná reakce na nep ředvídané politické pot řeby zohlední zejména po litiky související s budováním 
evropského znalostního biohospodá řství. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/141 
 3. Informa ční a komunika ční technologie 
Cíl 
Zlepšit konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu a umožnit, aby Evropa ovládala a utvá řela 
budoucí vývoj informa čních a komunika čních technologií (IKT) tak, aby byly spln ěny požadavky 
evropské spole čnosti a hospodá řství. IKT jsou základem znalostní spole čnosti. Činnosti posílí 
vědeckou a technologickou základnu Evropy a zajistí její celosv ětové vedoucí postavení v oblasti 
IKT, využíváním IKT napomohou podpo ře a podněcování inovací produkt ů, služeb a proces ů 
a tvořivosti a zajistí, aby pokroku v IKT mohli rychle využívat evropští ob čané, podniky, 
průmyslová odv ětví a vlády. Tyto činnosti pomohou rovn ěž při zmenšování digitální propasti a 
sociálního vylou čení. 
Přístup 
Informační a komunika ční technologie mají jedine čnou a osv ědčenou úlohu p ři podporování 
inovací, tvo řivosti a konkurenceschopnosti všech odv ětví průmyslu i služeb. Jsou d ůležité při řešení 
klíčových spole čenských výzev a modernizaci ve řejných služeb a rovn ěž jsou podporou pro pokrok 
ve všech v ědeckotechnologických oblast ech. Proto musí Evropa řídit a utvá řet budoucí vývojové 
tendence v oblasti IKT a zajistit, aby služby a produkty založené na IKT byly vnímány a využívány 
způsobem, který je pro ob čany a podniky co nejp řínosnější. 
To jsou cíle politiky Spole čenství v oblasti informa ční společnosti, jak byly zd ůrazněny v iniciativ ě 
i2010, jejímž cílem je konkurencesc hopná sbližující se informa ční ekonomika v Evrop ě, významné 
zvýšení investic do inovací a výzkumu v oblasti IKT v Evrop ě a zajištění vysoké míry p řístupnosti 
k informa ční společnosti. 
L 400/142 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Nové informa ční a komunika ční technologie poskytnou mnoho nových p říležitostí pro vysoce 
hodnotné produkty a služby, z nichž řada spadá do oblastí, ve kterých má Evropa po pr ůmyslové a 
technologické stránce vedoucí posta vení. Pro investice do informa čních a komunika čních 
technologií je optimálním p řístupem uzavírání partnerství na evropské úrovni. Výzkumná činnost 
IKT založená na vývojovém modelu „otev řeného zdroje“ potvrzuje své využití jako zdroj inovace a 
zvyšující se spolupráce. Více než kdy d říve jsou tyto snahy nutné k tomu, aby byl udržen krok s 
prudce rostoucími náklady na výzkum v dob ě celosvětové hospodá řské soutěže a stále složit ějších a 
navzájem závislých technologií. 
Téma IKT up řednostňuje strategický výzkum klí čových technologických pilí řů, zajišťuje ucelenou 
integraci technologií a po skytuje znalosti a prost ředky k rozvoji celé řady inova čních aplikací 
informačních a komunika čních technologií. Činnosti budou hybnou silou pr ůmyslového 
a technického pokroku v odv ětví IKT a zlepší konkurenceschopnost d ůležitých odv ětví, která 
intenzivně využívají informa ční a komunika ční technologie – jak prost řednictvím inova čních 
vysoce hodnotných produkt ů a služeb založených na IKT, tak pomocí nových nebo zlepšených 
organizačních proces ů v podnicích a administrativ ě. Toto téma bude také  podporovat další politiky 
Společenství, nap říklad ochranu zdraví  a životního prost ředí, a to mobilizací informa čních a 
komunika čních technologií k pln ění veřejných a spole čenských pot řeb, zejména pot řeb osob se 
zvláštními pot řebami, včetně stárnoucích a zdravotn ě postižených obyvatel. 
Činnosti budou zahrnovat spolupráci a vytvá ření sítí a mohly by podpo řit společné technologické 
iniciativy1 a koordina čních iniciativy národních program ů2. Priority činností budou zahrnovat 
témata, která krom ě jiných zdroj ů závisejí na práci evropských  technologických platforem. Rovn ěž 
budou rozvíjeny tematické synergie se souvisejícími činnostmi v rámci jiných zvláštních program ů. 
                                                 
1 Ty by mohly zahrnovat vybraná hlediska výzkumu v oblasti nanoelektronických 
technologií, vestav ěných počítačových systém ů.  
2 To by mohlo zahrnovat možné spole čné provád ění program ů v oblasti asistovaného žití. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/143 
 Důležitá je aktivní ú čast malých a st ředních podnik ů a jiných malých subjekt ů, neboť hrají 
významnou úlohu p ři prosazování inovací. Jsou d ůležité při rozvoji a udržování nových vizí 
v oblasti informa čních a komunika čních technologií a jejich aplikací a p ři jejich převádění na 
obchodní aktiva. 
Činnosti 
• Technologické pilí ře IKT: 
– Nanoelektronika, fotonika a integrované mikrosystémy a nanosystémy: procesy, za řízení, 
technologie a metodiky pro navrhování a zkoušení za ú čelem zlepšení rozm ěrů, hustoty, 
výkonu, energetické ú činnosti, zpracování a hospodárnosti sou částí, systém ů na čipu 
(systems-on-a-chip), systém ů v souboru (systems-in-a-pack age) a integrovaných systém ů; 
základní fotonické sou části pro širokou řadu aplikací v četně ultrarychlých sou částí; 
radiofrekven ční systémy; vysoce výkonné systémy ukládání dat s vysokou hustotou; řešení 
v oblasti velmi rozm ěrných či vysoce integrovaných zobrazovacích panel ů; snímání, 
ovládání, vizualizace a za řízení pro zobrazování; vysoce ús porné systémy elektrického 
napájení, výkonové komponenty, alternativní zdroje/zásobníky energie; heterogenní 
technologie/systémy integrace; inteligentní systémy; multifunk ční integrované 
mikrosystémy, nanosystémy, biosystémy a informa ční systémy; rozm ěrná elektronika; 
integrace v r ůzných materiálech/objektech; propojení  s živými organismy; (samostatné) 
seskupování molekul nebo atom ů do stabilních struktur. 
L 400/144 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Všudypřítomné komunika ční sítě s neomezenou kapacitou: nákladov ě efektivní, 
rekonfigurovatelné a flexibilní mobilní a širokopásmové sí ťové technologie, systémy 
a architektury, v četně pozemních a satelitních sítí a optického p řepojování a dalších 
technologií pro vysokorychl ostní ucelenou propo jitelnost; konvergence r ůzných pevných, 
mobilních, bezdrátových a širokopásmových sítí a služeb, a to jak v osobní oblasti, tak v 
oblastech regionálních a celosv ětových; interoperabilita drátových a bezdrátových 
komunika čních služeb a aplikací, řízení zdroj ů propojených sítí, p řizpůsobivost služeb; 
ucelené sí ťové propojení ad-hoc inteligentních multimediálních p řístrojů, čidel a 
mikročipů. 
– Vestavěné systémy, výpo četní technika a kontrola: výkonn ější, bezpe čné, distribuované, 
spolehlivé a ú činné systémy hardwaru/softw aru, které vnímají své okolí, řídí je a jsou 
schopné se mu p řizpůsobit a sou časně co nejlépe využívají zdro je; metody a nástroje pro 
modelování, analýzu, navrhování, vytvá ření a validaci systém ů za účelem zvládání 
složitosti; otev řené sestavovatelné architektury a platformy s neomezenými rozm ěry, 
middleware a distribuované opera ční systémy umož ňující skute čně bezešvé inteligentní 
okolní prost ředí podporující spolupráci v obl asti snímání, ovládání, po čítačového 
zpracování, komunikace, uskladn ění a dodávky služeb; po čítačové architektury obsahující 
heterogenní, sí ťově propojené a rekonf igurovatelné prvky v četně kompilací, programování 
a podpory b ěhem chodu, vysoce výkonné systémy a služby; kontrola rozm ěrných, 
distribuovaných a nestálých systém ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/145 
 – Software, technologie grid computing, bezpe čnost a spolehlivost: tec hnologie, nástroje a 
metody pro dynamický a d ůvěryhodný software, architektury a systémy middleware, které 
podporují služby založené na znalostech v četně jejich poskytování coby ve řejných služeb; 
na služby zam ěřené, interoperabilní infrastruktury neomezených rozm ěrů, souřadnicová 
virtualizace zdroj ů, včetně platforem specifických pro dané domény, sí ťové opera ční 
systémy; otev řený software; platformy otev řených norem a p řístupy založené na spolupráci 
pro rozvoj a validaci softwaru, služeb a systém ů; kompozi ční nástroje v četně 
programovacích jazyk ů; zvládání mimo řádného chování složitých systém ů; zlepšení 
spolehlivosti a odolnosti rozm ěrných, distribuovaných a neso uvisle propojených systém ů a 
služeb; bezpe čné a důvěryhodné systémy a služby, v četně kontroly a ov ěřování přístupu, 
při nichž je zohledn ěno soukromí, dynamické politiky v oblasti bezpe čnosti a důvěry, 
spolehlivé a d ůvěryhodné metamodely. 
– Znalostní a kognitivní systémy a systémy se schopností u čit se: metody a techniky na 
získávání, vytvá ření a výklad, p ředkládání a personalizaci, navi gaci a vyhledávání, sdílení 
a poskytování v ědomostí, p řičemž budou uznávány sémantické vztahy v daném kontextu 
pro využití lidmi i stroji; um ělé systémy, které vnímají,  interpretují a vyhodnocují 
informace a které mohou spolupracovat, samostatn ě jednat a u čit se; teorie a experimenty, 
které překračují postupný pokrok vycházející z pochopení p řirozeného poznávání, zejména 
učení se a pam ěti, také po ú čely rozvíjejících se systém ů pro lidské vzd ělávání. 
L 400/146 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Simulace, vizualizace, interakce a smíšená r ealita: nástroje pro modelování, simulaci, 
vizualizaci, interakci, virtuální, umocn ěnou a smíšenou realitu a pro jejich integraci do 
ucelených prost ředí; nástroje pro inova ční návrhy a pro tvo řivost v oblasti výrobk ů, služeb 
a digitálních audiovizuálních médií; p řirozenější, intuitivní a sna dno použitelná rozhraní a 
nové způsoby interakce s technologiemi, stroji, za řízením a jinými lidskými výtvory; 
jazyková technologie v četně vícejazyčných a automatických p řekladatelských strojových 
systémů. 
– Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných v ědních a technologických obor ů (matematika a 
fyzika, materiály, biotechnologie, v ědy o živé p řírodě, chemie, kognitivní a sociální v ědy, 
humanitní v ědy atd.) jsou sou částí celého tématu IKT. Díky nim dochází k pr ůlomům, 
které vedou k inovacím v IKT a ke zcela novým odv ětvím průmyslu a služeb. Sahají od 
miniaturizace za řízení IKT na velikosti srovnatelné a umož ňující interakci s živými 
organismy (nap ř. nové sou části IKT a po čítačové systémy založené na syntetických 
biomolekulárních strukturách) k novým výpo četním a komunika čním vědám inspirovaným 
živým světem, k pln ě ekologickým za řízením IKT inspirovaným p řírodními systémy 
a k modelování a simulaci živého sv ěta (například simulace lidské fyziologie na r ůzných 
biologických úrovních). 
• Integrace technologií: 
– Osobní prost ředí: integrace multimodálních rozhraní, techniky snímání a mikrosystémy, 
osobní komunika ční a výpočetní zařízení, systémy IKT vestav ěné do osobních dopl ňků, 
systémy za členěné do oděvu a implantáty a jejich napojení na služby a zdroje, d ůraz na 
integraci všech stránek lidské existence a identity. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/147 
 – Domácí prost ředí: komunikace, sledování, ovládání, pomoc v domácím prost ředí, v 
budovách a ve řejných prostorách; be zešvá interoperabilita  a využívání všech za řízení 
s ohledem na nákladovou efektivnos t, dostupnost, využitelnost a bezpe čnost; nové služby a 
nové formy interaktivního digitálního obsahu a služeb, v četně zábavy; p řístup 
k informacím a řízení znalostí. 
– Robotické systémy: pružné a spolehlivé robotické systémy fungující v lidském a 
nestrukturovaném prost ředí a spolupracující s lidmi; sí ťově propojení a spolupracující 
roboti; miniaturní roboti; hum anoidní technologie; modulár ní navrhování a modelování 
integrovaných robotických systém ů. 
– Inteligentní infrastruktu ry: nástroje IKT, jejichž používání zvyšuje ú činnost kritických 
infrastruktur, usnad ňuje jejich používání, p řizpůsobování a údržbu, zvyšuje jejich odolnost 
při provozu a odolnost proti poruchám ; nástroje pro integraci údaj ů; IKT pro systémové 
posouzení rizik, v časné varování a automatické  poplachy, podporu plánování a 
rozhodování. 
• Výzkum aplikací: 
– IKT umož ňující čelit společenským výzvám: zajistit, aby všichni evropští ob čané mohli 
mít z produkt ů a služeb IKT co nejv ětší prospěch, zvýšit inkluzivnost, bezešvý p řístup a 
interaktivitu služeb ve ve řejném zájmu a posílit úlohu inovací v odv ětví veřejných služeb, 
zlepšit jejich ú činnost a efektivitu. 
L 400/148 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – v oblasti zdraví: osobní nenápadné systémy, které umož ňují občanům kontrolovat svou 
tělesnou a duševní pohodu, nap říklad nositelná a implantovatelná monitorovací za řízení a 
autonomní systémy na podporu zdraví; vzni kající systémy, jako je molekulární 
zobrazování pro zlepšenou prev enci a indivi dualizované léka řství; získávání nových 
znalostí v oblasti zdraví, jejich řízení a využívání v klinické pr axi; modelování a simulace 
funkcí jednotlivých orgán ů; mikrorobotická a nanorobotická za řízení pro minimáln ě 
invazivní chirurgické a terapeutické aplikace; 
– v oblasti ve řejné moci na všech úrovních: využívání IKT v mezioborovém p řístupu ve 
veřejné správ ě v kombinaci s organiza čními změnami a novými dovednostmi s cílem 
poskytovat všem inovativní a na ob čany zaměřené služby; pokro čilý výzkum založený na 
IKT a řešení, jež mají zlepšit demokratické a participa ční procesy a výkon a kvalitu 
v odvětví veřejných služeb, interakci s jednotlivými správami a vládami a mezi nimi a 
podporu zákonodárných proces ů a procesů tvorby politiky na všech úrovních demokracie; 
– v oblasti za čleňování: posílit jednotlivce a jejic h skupiny a zlepšit rovnocennou ú čast všech 
občanů v informa ční společnosti a sou časně bránit vzniku digitálních propastí v d ůsledku 
zdravotního postižení, nízké kvalifikace, chudoby, zem ěpisné izolace, kultury, pohlaví či 
věku, mimo jiné podporou asistivní technologie,  podporou nezávislého života, zvyšováním 
dovedností v oblasti elektronické komunikace a rozvojem produkt ů a služeb 
projektovaných pro všechny; 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/149 
 – v oblasti mobility: integrované bezpe čnostní systémy ve vozid lech využívající IKT a 
založené na otev řených, bezpe čných a spolehlivých archite kturách a rozhraních; 
interoperabilní systémy založené na spolupráci pro ú činnou, bezpe čnou a ekologickou 
dopravu, založené na komunikaci mezi vozidly  a s dopravní infrastr ukturou a integrující 
přesné a odolné technologie pro ur čení pozice a navigaci; personalizované infomobilní a 
multimodální služby zohled ňující polohu uživatele, v četně inteligentních řešení služeb 
v cestovních ruchu; 
– na podporu životního prost ředí, řízení rizik a udržitelného rozvoje: řízení rizik a 
mimořádných případů; sítě inteligentních čidel na zlepšení p ředvídání ohrožení, řízení 
přírodních zdroj ů včetně systémů na snížení množství zne čišťujících látek; zvýšení 
energetické ú činnosti; řízení lidské odezvy na environmentální tlaky a zachování 
biologické rozmanitosti; poplašné systémy a v časná a spolehlivá komunikace zajiš ťující 
veřejnou bezpe čnost; asistivní technologie a podp ůrné systémy pro fungování 
v nepříznivých, nebezpe čných či riskantních podmínkách; ekologicky ú činná a udržitelná 
výroba IKT v četně elektroniky; pokro čilá správa údaj ů a informací pro monitorování 
v oblasti životního prost ředí a pro posouzení rizik, p řispívajících k INSPIRE; GMES a 
GEOSS. 
– IKT pro obsah, tvo řivost a osobní rozvoj: 
• nové formy interaktivního, nelineárního a samostatn ě přizpůsobivého obsahu, v četně 
zábavy a pro ú čely designu; tvo řivost a obohacená uživatelská zkušenost; úprava 
obsahu na úrovni všech médií podle požadavk ů zákazníka a dodávka tohoto obsahu; 
kombinace produkce a řízení celodigitálního obsahu se  vznikajícími sémantickými 
technologiemi; užívání zam ěřené na uživatele, p řístup k obsahu a jeho tvorba,  
L 400/150 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • technologicky podporované systémy, nástroje a služby v oblasti vzd ělávání , 
přizpůsobené jednotlivým u čícím se osobám v r ůzných souvislostech; záležitosti 
související s lidským vzd ělávacím procesem, v četně pedagogických teorií, je-li tento 
proces zprost ředkováván pomocí IKT;  zlepšení lidských schopností aktivn ě se učit; – 
• inteligentní služby pro p řístup ke kulturnímu d ědictví v digitální podob ě; přístup k 
vědeckým zdroj ům a jejich využívání; nástroje, které r ůzným spole čenstvím umožní 
vytvářet novou kulturní pam ěť založenou na živém d ědictví; metody a nástroje pro 
uchovávání digitálního obsahu; umož ňovat využívání digitálních objekt ů budoucími 
uživateli p ři současném zachování autenti čnosti a integrity p ůvodního výtvoru a 
kontextu používání. 
– IKT pro podniky a pr ůmysl: 
• dynamické a sí ťově orientované podnikové  systémy, v četně jejich sledování v reálném 
čase, pro tvorbu a dodávání produkt ů a služeb; decentral izovaná kontrola a řízení 
inteligentních pom ůcek; digitální podnikové ekosystémy, zejména softwarová řešení 
(založená rovn ěž na síti rovnocenných center), která lze p řizpůsobit potřebám malých a 
středně velkých organizací; služby založené na spolupráci za ú čelem distribuovaných 
pracovních  prostorů zohledňujících okolnosti; intenzivn ější členství ve skupinách, 
řízení skupin a sdílení p odpory, sdílení znalostí a interaktivní služby; 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/151 
 • výroba, v četně tradičních průmyslových odv ětví: síťově propojené inteligentní kontroly 
pro vysoce p řesnou výrobu a nízkonákladové využívání; bezdrátová automatizace a 
logistika pro rychlé p řizpůsobení výrobních podnik ů; integrovaná prost ředí pro 
modelování, simulaci, optimalizaci, prezentaci  a virtuální produkci; výrobní technologie 
pro miniaturizované systémy IKT a pro systémy propojené s r ůznými druhy materiál ů a 
objektů. 
– IKT pro posílení d ůvěry: 
• nástroje podporující d ůvěryhodnost IKT a jejich aplikací; vícenásobné a sjednocené 
systémy správy identity; ov ěřovací a schvalovací techniky; systémy spl ňující požadavky 
na soukromí vyplývající z nového technologickéh o rozvoje; správa práv a majetku; 
ochrana proti internetovým hrozbám, v koor dinaci s ostatními tématy, zejména s 
tématem „Bezpe čnost“.  
Mezinárodní spolupráce  
V rámci tématu IKT bude podporována mezinárodní spolupráce pro řešení záležitostí spole čného 
zájmu zam ěřených na interoperabilní řešení se strategickými partner y, která jsou pro všechny strany 
vysoce přínosná, a pro p řispění k šíření informa ční společnosti v transformujících se ekonomikách a 
v rozvojových zemích. Pro zem ě či regiony, s nimiž Evropa pot řebuje spolupracovat, budou ur čeny 
zvláštní akce, a to se zvláštním d ůrazem na spolupráci s transformujícími se ekonomikami a 
rozvojovými a sousedními zem ěmi. 
L 400/152 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Příspěvek bude spole čně s tématem 1 „zdraví“ zp řístupněn mezinárodní Organizaci pro program 
pro hraniční vědy o člověku (HFSP) na podporu mezioborového výzkumu a nové spolupráce v ědců 
z různých oblastí a na to, aby státy, které nejsou členy skupiny G8, mohly programu pln ě využívat. 
Činnosti v rámci tohoto tématu podporují re žim inteligentních výrobních systém ů (IMS), který 
umožňuje spolupráci v oblasti VTR ve členských regionech1 tohoto režimu. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Činnosti v oblasti budoucích a vz nikajících technologií budou p řitahovat a podn ěcovat 
mezioborový výzkum na vynikající odborné úro vni ve vznikajících oblastech výzkumu 
souvisejícího s IKT. Tyto činnosti budou zahrnovat: výzkum nových miniaturiza čních a 
výpočetních hranic v četně například využívání kvantových ú činků; využívání složitosti sí ťově 
spojených výpo četních a komunika čních systém ů včetně softwaru; zkoumání nových koncept ů a 
experimenty s inteligentními systémy pr o nové personalizované produkty a služby. 
Výzkum, který je zam ěřen na lepší chápání vývojových tendencí a dopad ů IKT na spole čnost 
a hospodá řství, může zahrnovat nap říklad: dopady IKT na produktivitu, zam ěstnanost, dovednosti a 
mzdy; IKT jako hnací sílu pro inovace ve ve řejných a obchodních službách; p řekážky rozší ření a 
urychlení inovací a využívání IKT; nové modely pro komer ční využití a širokou škálu využití, a to 
v koordinaci s dalšími tématy, v nichž IKT hrají d ůležitou roli p ři změně přístupu k výrob ě a 
službám; použitelnost, prosp ěšnost a přijatelnost řešení založených na IKT; soukromí, bezpe čnost a 
důvěryhodnost infrastruktur IKT; etické otázky rozvoje IKT; spojitosti s právním, regula čním a 
řídícím rámcem souvisejícím s IKT; analýz y podpory IKT pro politiky EU a dopadu IKT na 
politiky Spole čenství. 
                                                 
1 Je uzav řena dohoda o v ědeckotechnické spolupráci v oblastech IMS mezi Evropským 
společenstvím a Spojenými státy americkými, Japonskem, Austrálií, Kanadou, Koreou a 
státy ESVO Norskem a Švýcarskem. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/153 
 4. Nanov ědy, nanotechnologie, materiál y a nové výrobní technologie 
Cíl 
Zlepšit konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu a vytvo řit znalosti pro zajišt ění jeho 
transformace z pr ůmyslu založeného na zdrojích na pr ůmysl založený na znalostech, a to 
vytvářením skokových zm ěn znalostí a zavád ěním rozhodujících poznatk ů pro nová uplatn ění na 
rozhraní r ůzných technologií a obor ů. To bude p řínosem jak pro nová, technologicky vysp ělá 
průmyslová odv ětví, tak i pro tradi ční průmyslová odv ětví s vyšší p řidanou hodnotou založená na 
znalostech, se zvláštním zam ěřením na náležité ší ření výsledk ů VTR k malým a st ředním 
podnikům. Tyto činnosti sm ěřují v první řadě k technologiím, které ovlivní všechna pr ůmyslová 
odvětví a mnoho dalších témat sedmého rámcového programu. 
Přístup 
Aby se posílila konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu, je t řeba radikálních inovací. Evropský 
průmysl musí zam ěřit své schopnosti na produkty, souvisejí cí procesy a technologie s vysokou 
přidanou hodnotou, aby byly spln ěny požadavky zákazník ů, jakož i o čekávání v oblasti životního 
prostředí, zdraví a spole čnosti. Pro řešení těchto ambiciózních výzev je výzkum velice d ůležitý. 
Konkurenceschopnost pr ůmyslu budoucnosti bude z velké míry záviset na nanotechnologiích 
a jejich využití. VTR v oblasti nanov ěd a nanotechnologií, kterým se v ěnuje několik oblastí, m ůže 
urychlit transformaci evropského pr ůmyslu. V oblastech jako nanov ědy, nanotechnologie, materiály 
a výrobní technologie je obecn ě uznáváno vedoucí postavení EU, které je nutno posílit, aby byla 
pozice EU ve vysoce konkuren čním celosv ětovém globálním kontextu zajišt ěna a zlepšena. 
Konkurenceschopnost vysp ělejších průmyslových odv ětví z velké části závisí také na jejich 
schopnosti integrovat no vé technologie. 
L 400/154 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Klíčovým prvkem tohoto tématu je ú činná integrace nanotechnologie, v ěd o materiálech, 
projektování a nových výrobních metod, aby bylo dosaženo pr ůmyslové p řeměny, aby se 
maximalizovaly dopady této p řeměny a současně se podpo řila udržitelná výroba a spot řeba. V 
tomto ohledu jsou materiály s novými vlastnostmi d ůležité zejména pro budoucí 
konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu a jsou základem pro technologický pokrok v mnoha 
oblastech. Téma bude podporovat pr ůmyslové činnosti, které jsou provád ěny v součinnosti s jinými 
tématy. Budou podporovány aplikace ve všech odv ětvích a oblastech, a to v četně věd o materiálech 
a technologií, vysoce výkonných výr obních a zpracovatelských tec hnologií, nanobiotechnologie a 
nanoelektroniky. 
Z hlediska st řednědobého přístupu jde o zam ěření se na sblížení znal ostí a dovedností, které jsou 
získávány z r ůzných obor ů využívajících v ědecké a technologické synergie zam ěřené na aplikace. 
Dlouhodob ě se téma zam ěří na využití ohromného potenciálu nanov ěd a nanotechnologií pro 
vytvoření skutečného znalostního pr ůmyslu a hospodá řství. V obou p řípadech bude nezbytné zajistit 
přijetí vytvo řených znalostí pomocí ú činného šíření a využívání výsledk ů. 
Bude zajišt ěn velký přínos ke spln ění potřeb průmyslu a k dopl ňujícím se aspekt ům, a to 
prostřednictvím iniciativ a financovaných projekt ů, zejména činnostmi, jakými jsou evropské 
technologické platformy (nap ř. potenciální oblasti udržite lné chemie, energetiky, nového 
zpracování, výroby elek trické energie, pr ůmyslové bezpe čnosti, nanoléka řství, ocelá řství, textilu, 
keramiky, odv ětví souvisejícího s lesnictvím  atd.) a možnou podporou spole čných technologických 
iniciativ. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/155 
 Téma je obzvláš ť důležité pro malé a st řední podniky vzhledem k jejich pot řebám a úloze p ři 
rozvíjení a využívání technolog ií. Mezi významné oblasti pat ří: nanonástroje, nanop řístroje 
a nanozařízení, jakož i systémy v letectví a kosmonautice (vzhledem k malým a st ředním podnik ům 
v těchto odvětvích, které se vyzna čují vysokým r ůstem a které jsou založeny na znalostech); 
technické textilní látky v četně jejich povrchu (typické tradi ční odvětví procházející rychlou 
přeměnou, která ovliv ňuje mnoho malých a st ředních podnik ů); strojírenská pr ůmyslová odv ětví 
(např. obráběcí stroje - zde zastávají evropské malé a st řední podniky vedoucí postavení ve sv ětě); 
chemické látky s vysokou p řidanou hodnotou, jakož i další odv ětví zahrnující mnoho malých a 
středních podnik ů, pro něž bude zavedení nových obchodních model ů, materiál ů a produkt ů 
přínosné. 
Prostřednictvím program ů ERA-NET a ERA-NET PLUS se budou provád ět zvláštní akce na 
koordinaci program ů a společných činností uskute čňovaných na celostátní a regionální úrovni, aby 
se podpořila soudržnost výzkumných program ů a posílilo kritické množství a sou činnost v rámci 
evropských technologickýc h platforem. Pro pr ůmyslový výzkum bude rovn ěž přínosná koordinace 
činností v oblastech jako metrologie,  toxikologie, normy a nomenklatura. 
Činnosti 
• Nanovědy, nanotechnologie 
Cílem je vytvá řet materiály a systémy s p ředem definovanými vlastnostmi a chováním, založené 
na rozsáhlých poznatcích a zkušenostech s hmotou v oblasti nanorozm ěrů. To povede k nové 
generaci konkurenceschopných produkt ů a služeb s vysokou p řidanou hodnotou a lepším výkonem 
napříč celou řadou aplikací a sou časně se na minimum sníží potenciální nep říznivé dopady na 
životní prost ředí a zdraví. Bude prosazována m ezioborovost a integrace teoretických a 
experimentálních p řístupů. 
L 400/156 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Bude kladen d ůraz na: 
– nové poznatky o interakci atom ů, molekul a o jejich seskupování s p řirozenými i um ělými 
entitami; 
– uskutečňování nanostruktur, systém ů nebo materiál ů využívajících tyto poznatky; 
– činnosti zam ěřené na porozum ění přirozeným proces ům v nanorozm ěrech nebo na jejich 
napodobování; 
– procesy pro nanovýrobu, funkcionalizaci povrch ů, tenké vrstvy, samoorganiza ční 
vlastnosti; 
– metody a procesy pro m ěření a charakterizaci. 
Výzkum se rovn ěž zaměří na související nástroje, p řístroje, pilotní linky a demonstra ční činnosti 
nutné pro zcela nové p řístupy k výrob ě založené na nanotechnologii v nejslibn ějších průmyslových 
odvětvích. 
Navíc se budou činnosti soust ředit na související výzvy a na spole čenské souvislosti a p řijetí 
nanotechnologií. To bude zah rnovat výzkum všech aspekt ů posouzení rizik (nap ř. nanotoxikologie 
a nanoekotoxikoloie), jakož i bezpe čnosti, nomenklatury, metrologie a norem, které jsou p ři 
vytváření podmínek pro pr ůmyslové aplikace stále d ůležitější. Mohou být též zahájeny zvláštní 
akce na zřízení specializovaných st ředisek pro poznatky a odborné znalosti, jakož i kontaktního 
místa pro provád ění integrovaného a odpov ědného přístupu Komise k nanotechnologii, jak je 
vymezen v ak čním plánu1. 
                                                 
1 Sdělení Komise, Nanov ědy a nanotechnolgie: ak ční plán pro Evropu na roky 2005-2009 - 
KOM(2005) 243. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/157 
 • Materiály 
Pro průmyslovou konkurenceschopnost a udržitelný rozvoj jsou stále d ůležitější nové zdokonalené 
materiály a povrchy vycházející z vyššího objem u znalostí, s novými funkcemi a zlepšeným 
výkonem. V souladu s novými modely zpracovatelského pr ůmyslu jsou samotné materiály, spíše 
než zpracovatelské fáze, prvním krokem ke zvýšení hodnoty produkt ů a jejich výkonu. 
Výzkum se zam ěří na vývoj nových multifunk čních povrch ů a materiál ů, které budou vycházet 
ze znalostí, s p řizpůsobenými vlastnostmi a p ředvídatelným výkonem pro nové produkty a procesy, 
jakož i pro jejich opravu. D ůraz bude kladen na vysoký výkon multifunk čních materiál ů se širokou 
škálou aplikací. 
To vyžaduje kontrolu základní ch vlastností a výkonu, zpracování a výroby a je také t řeba zohlednit 
možné dopady na zdraví a životní prost ředí během celého jejich životního cyklu. D ůraz bude kladen 
na nové zdokonalené materiály a systémy zí skané využitím potenciálu nanotechnologií 
a biotechnologií nebo „u čením se od p řírody“, zejména na vysoce výkonné nanomateriály, 
biomateriály, hybridní materiály a um ělé materiály s elektromagentickými vlastnostmi, které se 
nevyskytují v p řírodě. 
L 400/158 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Bude podporován víceoborový p řístup zahrnující chemii, fyziku, inženýrské v ědy včetně 
počítačového modelování a ve stále v ětší míře také biologické v ědy. Pro lepší pochopení 
materiálních jev ů, zejména vztah ů mezi strukturou a vlastnostmi v r ůzných měřítkách, je rovn ěž 
důležité určování vlastností materiál ů, jejich navrhování, struktura a simulace; pro lepší posuzování 
materiálů a jejich spolehlivost, v četně odolnosti v ůči stárnutí, a rozší ření konceptu virtuálních 
materiálů na navrhování materiál ů. Bude podporována integrace na noúrovní, molekulárních úrovní 
a makroúrovní v chemických a materiálových tec hnologiích, aby byly vyvinuty nové koncepty a 
procesy, nap ř. při katalýze, a procesy intenz ifikace a optimalizace. Rovn ěž budou řešeny otázky 
spojené s výrobním procesem a rozši řováním a industrializací nových materiál ů. 
• Nová výroba 
Nový přístup k výrob ě je vyžadován pro transformaci pr ůmyslového odv ětví EU z odv ětví 
založeného na využívání zdroj ů na udržitelné znalostní pr ůmyslové prost ředí a bude záviset 
na zaujetí zcela nových postoj ů k nepřetržitému získávání, ší ření, ochran ě a financování nových 
znalostí a jejich uplat ňování a také k udržitelným model ům výroby a spot řeby. To zahrnuje také 
vytváření správných podmínek pro pr ůmysl, aby se mohl zabývat neustálými inovacemi 
(v průmyslových činnostech a výrobních systémech, v četně navrhování, konstrukce, za řízení 
a služeb) a pro rozvoj generických výrobní ch „aktiv“ (technologie, organizace a výrobní za řízení, 
jakož i lidské zdroje) a sou časně plnit bezpe čnostní požadavky a požadavky s ohledem na životní 
prostředí. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/159 
 Činnosti budou zam ěřeny na: 
– rozvoj a validaci nových pr ůmyslových model ů a strategií pokrývají cích veškeré aspekty 
životního cyklu výrobk ů a procesů; 
– přizpůsobivé výrobní systémy, které p řekračují stávající omezení proces ů a umožňují 
využívat nové výrobní a zpracovatelské metody; 
– síťově propojenou výrobu na rozvoj nástroj ů a metod pro operace na celosv ětové úrovni, 
které jsou založeny na spolupráci a mají p řidanou hodnotu; 
– nástroje pro rychlý p řenos a integraci nových technologií do návrh ů a fungování výrobních 
procesů; 
– využívání víceoborových výzkumných sí tí a konvergence nanotechnologií, 
mikrotechnologií, biotechnologií, geotechnologií, informa čních, optických a kognitivních 
technologií pro rozvoj nových hybr idních technologií, výrobk ů a strojírenských koncept ů 
s přidanou hodnotou a možnosti nových pr ůmyslových odv ětví. 
Zvláštní pozornost by m ěla být věnována prosazování činností, které podporují p řizpůsobení se a 
integraci malých a st ředních podnik ů v souvislosti s novými pot řebami zásobovacího řetězce, jakož 
i podněcování vytvá ření malých a st ředních podnik ů založených na vysp ělých technologiích. 
L 400/160 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
  
• Integrace technologií pro pr ůmyslové využití 
Integrace znalostí a technologií ve t řech výše uvedených oblastech  výzkumu je základním 
předpokladem pro urychlení transformace evropského pr ůmyslu a hospodá řství a sou časně pro 
přijetí bezpe čného, sociáln ě zodpovědného a udržitelného p řístupu. 
Výzkum se zam ěří na nové aplikace a nová zásadní řešení reagující na hlavní výzvy a také na 
potřeby VTR, v četně těch, které jsou vymezeny r ůznými evropskými technologickými platformami. 
Integrace nových znalostí z oblasti nanotechnolog ií, materiálových technologií a výrobních 
technologií bude podporována v odv ětvových a víceodv ětvových aplikacích, jako jsou oblasti 
zdraví, potravin, konstrukce a výstavby v četně kulturního d ědictví, leteckého a kosmického 
průmyslu, dopravy, energetiky, chemie, životního prost ředí, informací a komunikace, textilních, 
oděvních a obuvních výrobk ů, dřevozpracujícího pr ůmyslu, ocelá řství, strojního a chemického 
inženýrství, jakož i v oblasti t ýkající se generických otázek pr ůmyslové bezpe čnosti a měření a 
provádění zkoušek. 
Mezinárodní spolupráce 
Rostoucí mezinárodní rozm ěr průmyslového výzkumu vyžaduje dob ře koordinovaný p řístup k práci 
se třetími zem ěmi. Proto bude pro toto téma d ůležitá mezinárodní spolupráce. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/161 
 Zvláštní akce mohou zahrnovat: činnosti s pr ůmyslově vyspělými zeměmi a se zem ěmi, které 
podepsaly dohodu o v ědeckotechnické spolupráci v oblastech spadajících pod toto téma; zvláštní 
iniciativy s transformujícími se ekonomikami a rozvojovými zem ěmi pro zabezpe čení jejich 
přístupu k poznatk ům; dialog s hlavními zem ěmi o kodexu chování pro zodpov ědný a bezpe čný 
rozvoj nanotechnologie a režim inteligentních výrobních systém ů (IMS), který umož ňuje spolupráci 
v oblasti VTR v členských regionech1 tohoto režimu. Budou podporovány  iniciativy na koordinaci 
a výměnu údajů z výzkumu (nap ř. otázky environmentáln í a zdravotní bezpe čnosti u 
nanotechnologií), které p řipravují cestu k tomu, aby tv ůrci politik v celém sv ětě společně 
porozuměli regulačním potřebám. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum vznikajících pot řeb bude provád ěn zejména s cílem rozvinout a konsolidovat evropské 
schopnosti v konkrétních vznikajících a mezioborovýc h oblastech výzkumu s velkým potenciálem 
pro budoucnost. Jakékoli nep ředvídané politické pot řeby budou řešeny pružn ě a mohou souviset 
například s normalizací, podporou bezpe čné transformace na pr ůmysl založený na znalostech nebo 
s potenciálními environmentálními a zdravo tními dopady spojenými s nanotechnologiemi. 
                                                 
1 Je sjednána dohoda o v ědeckotechnické spolupráci v oblastech IMS mezi Evropským 
společenstvím a Spojenými státy americkými,  Japonskem, Austrálií, Kanadou, Koreou 
a státy ESVO Norskem a Švýcarskem. 
L 400/162 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 5. Energetika 
Cíl 
Přetvoření stávajícího energetického syst ému na systém, který je udržiteln ější, méně závislý na 
dovážených palivech a založený na r ůznorodých zdrojích energie, zejména obnovitelných zdrojích, 
nosičích energie a nezne čišťujících zdrojích; posílení energetické ú činnosti, včetně racionalizace 
spotřeby a skladování energie; řešení naléhavých výzev týkajících se bezpe čnosti dodávek a zm ěny 
klimatu, a to p ři současném zvyšování konkurenceschopnosti evropského pr ůmyslu. 
Přístup 
Současné odhady v EU a v celosv ětovém měřítku ukazují, že v ětšina hlavních energetických 
ukazatelů (např. spotřeba energie, závislost na fosilních palivech, skute čnost, že konven ční zásoby 
ropy a zemního plynu jsou omezené, závislost na dovozu, emise CO2, ceny energie) se odklání od 
udržitelného a spolehlivého en ergetického systému. Energeti cký výzkum usnadní obrat t ěchto 
vývojových tendencí a nastolí rovnováhu mezi z vyšující se hospodárností, dostupností, p řijatelností 
a bezpečností stávajících technologií a zdroji energie a sou časně se zaměří na dlouhodobou zm ěnu 
způsobu, jakým se v Evrop ě vyrábí a spot řebovává energie. Energe tický výzkum bude tudíž p římo 
přispívat k úsp ěchu politiky Spole čenství a zejména k dosažení sou časných i budoucích cíl ů EU v 
oblasti energetiky a snižování emisí skleníkových plyn ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/163 
 Na základ ě rozsáhlého technologického por tfolia a v souladu se záv ěry zelené knihy z roku 2000 
nazvané „Sm ěrem k evropské strategii pro zajišt ění zásobování energií“1, zelené knihy z roku 2005 
o energetické ú činnosti2 a zelené knihy z roku 2006 o evr opské strategii pro udržitelnou, 
konkurenceschopnou a bezpe čnou energii3 se výzkum zam ěří na určení a vývoj nákladov ě 
efektivních technologií pro udržiteln ější evropské energetické hospodá řství (a také celosv ětové), 
založené na cenov ě přijatelných nákladech energie pro naše ob čany a průmysl, a umožní tak 
evropskému pr ůmyslu úsp ěšně konkurovat v celosv ětovém měřítku. Činnosti se budou týkat všech 
časových výhled ů, a to jak zvláš ť, tak i v kombinaci, a obsáhnou celý řetězec od základního a 
aplikovaného výzkumu a technologického rozvoje až k rozsáhlým technologickým demonstracím a 
budou podpo řeny výzkumem zahrnujícím více oblastí a socioekonomickým výzkumem, které 
potvrdí výsledky výzkumu a poskytnou od ůvodněný základ pro politická rozhodnutí a rozvoj 
tržního rámce. 
Kdykoli to bude možné, použije se integrovaný p řístup podn ěcující nezbytnou zp ětnou vazbu a 
spolupráci r ůzných zúčastněných subjekt ů. Budou podporovány integrované akce, které zasahují či 
využívají synergie r ůzných oblastí výzkumu. 
Vzhledem ke zna čné celosvětové konkurenci je d ůležitým cílem tohoto tématu posílení 
konkurenceschopnosti evropského energetického odv ětví, což evropskému pr ůmyslu umožní udržet 
a dále rozvíjet své celosv ětové vedoucí postavení v oblasti  technologií na výrobu energií a 
energeticky ú činných technologií a materiál ů. To bude vyžadovat velké úsilí v oblasti výzkumu a 
vývoje a mezinárodní spolupráci. P ředevším malé a st řední podniky jsou d ůležitými subjekty v 
energetickém odv ětví, hrají hlavní úlohu v energetickém řetězci a budou klí čovým prvkem 
při podpoře inovací. Jejich intenzivní ú čast ve výzkumu a demonstrací ch je zásadní a bude aktivn ě 
podporována. 
                                                 
1 KOM(2002) 279, 29.11.2000. 
2 KOM(2005) 265. 
3 KOM(2006) 105. 
L 400/164 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Strategické výzkumné programy a strategie zavád ění vytvořené evropskými technologickými 
platformami jsou d ůležitým přínosem pro výzkumné priority v rámci tématu. Takové platformy 
jsou založeny na vodíkových a palivových článcích a fotovoltaice a koncepce je rozši řována také na 
biopaliva, výrobu elekt řiny s nulovými emisemi a budoucí sít ě pro přenos elekt řiny a na další 
oblasti spojené s energetikou. P řípadně budou provád ěny akce na posílení koordinace národních 
programů. 
Podstatné je zvýšit ú činnost v celém energetickém systém u, od zdroje k uživateli, a to p ředstavuje 
základ celého tématu „Energetika“. Nejd ůležitější částí tohoto tématu budou obnovitelné zdroje a 
energetická ú činnost u koncového uživatele, nebo ť je zřejmý jejich d ůležitý příspěvek k budoucím 
udržitelným energetickým systém ům. Zvláštní pozornost bude v ěnována podn ěcování výzkumu, 
rozvoje a demonstrací a podpo ře budování schopností v této obl asti. V tomto ohledu budou pln ě 
využity sou činnosti s programem Inteligentní en ergie - Evropa, který je sou částí programu pro 
konkurenceschopnost a inovace. Rovn ěž bude prozkoumán potenciál pro budoucí rozsáhlé 
iniciativy integrujíc í financování z r ůzných zdroj ů (např. společné technologické iniciativy). 
Aby se posílilo ší ření a využívání výstup ů výzkumu, bude ve všech oblastech podporováno ší ření 
poznatků a přenos výsledk ů, a to také sm ěrem k tvůrcům politiky. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/165 
 Činnosti 
• Vodíkové a palivové články 
Integrovaná strategie výzkumu a zavád ění vypracovaná Evropskou tec hnologickou platformou pro 
vodíkové a palivové články poskytuje základ pro strategick ý integrovaný program pro dopravu, 
stacionární i p řenosné aplikace zam ěřené na vytvo ření pevného technolog ického základu pro 
vytvoření konkurenceschopné dodávky palivových a vodíkových článků v EU a 
konkurenceschopného odv ětví pro jejich za řízení. Program bude zahrnov at: základní i aplikovaný 
výzkum a technologický rozvoj; demonstra ční projekty ve vhodném m ěřítku pro potvrzení výsledk ů 
výzkumu a poskytnutí zp ětné vazby pro další výzkum; pr ůřezové a socioekonomické výzkumné 
činnosti, včetně otázek infrastruktur y, na podporu strategií řádné transformace a poskytnutí 
odůvodněného základu pro politická rozhodnutí a pro rozvoj tržního rámce. 
Průmyslový aplikovaný výzkum, demonstrace a pr ůřezové činnosti v rámci programu by mohly být 
prováděny prostřednictvím spole čné technologické inicia tivy. Tato strategicky řízená a cílená akce 
bude dopl ňována a úzce koordinována s rozvinut ějším spole čným výzkumem, který je zam ěřen na 
dosažení pr ůlomu v kritických materiálech, proc esech a vznikajících technologiích. 
L 400/166 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Výroba elekt řiny z obnovitelných zdroj ů 
Výzkum, vývoj a demonstrace inte grovaných technologií pro výrobu elekt řiny z obnovitelných 
zdrojů vhodných pro rozdílné regionální  podmínky, kde lze stanovit dostate čný hospodá řský 
a technický potenciál, ab y byly poskytnuty prost ředky k výraznému zvýšení podílu výroby elekt řiny 
v EU z obnovitelných zdroj ů. Výzkum by m ěl zvýšit celkovou ú činnost konverze, nákladovou 
efektivnost, m ěl by výrazn ě snížit náklady na výrobu elekt řiny z domácích obnovitelných zdroj ů 
energie včetně biologicky rozložitelné části odpad ů, zvýšit spolehlivost pr ocesu a dále snižovat 
dopad na životní prost ředí a odstranit stávající p řekážky. D ůraz bude kladen na fotovoltaiku, vítr a 
biomasu, v četně kombinované výroby tepla a elekt řiny. Dále se výzkum zam ěří na využití plného 
potenciálu dalších obnovitelných zdroj ů energie: geotermální energie,  solární termální energie, 
energie oceán ů (např. energie vln ění, energie p řílivu a odlivu) a vodní energie. 
• Výroba obnovitelných paliv 
Výzkum, vývoj a demonstrace v oblasti zdokonalených systém ů pro výrobu paliv a konverzních 
technologií pro udržitelnou výrobu a zásobovací řetězce pevných, kapalných a plynných paliv z 
biomasy (v četně biologicky rozložitelné části odpad ů). Důraz by měl být kladen na nové druhy 
biopaliv, zejména pro dopravu a elekt řinu, a na nové zp ůsoby výroby, skladování a distribuce 
současných biopaliv, v četně integrované výroby en ergie a dalších produkt ů s vysokou p řidanou 
hodnotou v biorafineriích. Výzkum se zam ěří na zvýšení energetické ú činnosti a na posílení 
integrace technologií a využívání vstupní ch surovin, aby byly zdroje uhlíku p římo prosp ěšné 
spotřebitelům. Budou rovn ěž zahrnuty otázky logistiky vstupních surovin, p řípravného výzkumu a 
normalizace pro bezpe čné a spolehlivé využívání v doprav ě a ve stacionárních aplikacích. Pro 
využití potenciálu pro výrobu vodíku z obnovitelných zdroj ů bude podporována biomasa, 
obnovitelné zdroje elektrické ener gie a procesy využívající slune ční energii. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/167 
 • Obnovitelné zdroje pro oh řev a chlazení 
Výzkum, vývoj a demonstrac e souboru technologií a za řízení, včetně technologií skladování, pro 
zvýšení potenciálu aktivního a pasivního oh řevu a chlazení z obnovitelných zdroj ů energie s cílem 
přispět k udržitelné energii. Cílem je dosáhnout výrazného snížení náklad ů, zvýšit účinnost, dále 
omezit dopady na životní prost ředí a optimalizovat využ ívání technologií v ro zdílných regionálních 
podmínkách, kde lze stanovit dostate čný hospodá řský a technický potenciál. Výzkum a 
demonstrace by m ěly zahrnovat nové systémy a prvky pro pr ůmyslové aplikace (v četně tepelného 
odsolování mo řské vody), zvláštní systémy vytáp ění a chlazení oblastí ne bo prostor, integraci 
budov a akumulaci energie. 
• Technologie pro zachycování a sk ladování CO2 pro výrobu elekt řiny s nulovými emisemi 
Fosilní paliva budou nadále nevyhnuteln ě tvořit výrazný podíl ve skladb ě zdrojů energie b ěhem 
následujících desetiletí.  Aby byla tato skute čnost slučitelná se životním prost ředím, zejména pokud 
jde o změnu klimatu, je t řeba výrazn ě snížit nep říznivé dopady používání fos ilních paliv na životní 
prostředí s cílem využívat vysoce ú činnou a nákladov ě efektivní výrobu energie nebo parní energie 
s téměř nulovými emisemi. Výzkum, vývoj a demonstrace ú činných, nákladov ě efektivních a 
spolehlivých technologií zachycování a skladování  CO2, zejména uchovávání v podzemí, je klí čový 
pro různé druhy geologických zásobník ů CO2 a jejich cílem je snížení náklad ů na zachycování a 
skladování CO2 na mén ě než 20 eur za tunu p ři zachycování vyšším než 90 %, jakož i potvrzení 
dlouhodobé stability, bezpe čnosti a spolehlivos ti skladování CO2. 
L 400/168 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Technologie čistého uhlí 
Uhelné elektrárny z ůstávají na celém sv ětě hlavním zp ůsobem výroby elekt řiny, mají však zna čné 
možnosti, pokud jde o zvyšování ú činnosti a snižování emisí, zejména CO2. S cílem udržet 
konkurenceschopnost a p řispět k zachování zdroj ů a k řízení emisí CO2, bude podporován výzkum, 
vývoj a demonstrace technologií čisté přeměny uhlí a jiných pevných uhlovodík ů, a to jak pro 
existující, tak i pro budoucí elektrárny. Rovn ěž budou podporovány konverzní technologie, v četně 
chemických proces ů, vytvářející sekundární nosi če energie (v četně vodíku) a kapalná nebo plynná 
paliva. To výrazn ě zvýší účinnost elektráren a jejich s polehlivost, omezí emise zne čišťujících látek 
na minimum a sníží celk ové náklady, a to za r ůzných provozních podmínek. P ři úsilí o dosažení 
výroby elekt řiny s nulovými emisemi budou tyto činnosti spojeny s technologiemi zachycování a 
skladování CO2 a s kombinovaným využitím biomasy a budou na n ě připravovat. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/169 
 • Inteligentní energetické sít ě 
Pro usnadn ění přechodu na udržiteln ější energetický systém, je t řeba rozsáhlého úsilí v oblastech 
výzkumu a vývoje, aby se zvýšila ú činnost, pružnost, bezpe čnost, spolehlivost a kvalita evropských 
elektroenergetických a plynárenských systém ů a sítí, zejména v rámci integrovan ějšího evropského 
trhu s energií. U elektroenergetických sítí budou cíle spo čívající v p řetváření současných 
elektroenergetických rozvodných sítí na odolné a interaktivní (zákazníci/provozovatelé) sít ě služeb, 
v kontrole tok ů v reálném čase a v odstran ění překážek rozsáhlého zavád ění a účinné integrace 
obnovitelných zdroj ů energie a distribuované výroby (nap ř. palivové články, mikroturbíny, pístové 
motory) rovn ěž vyžadovat výzkum, vývoj a demonstrace klí čových technologií (nap ř. inovačních 
řešení v oblasti IKT, technologi e skladování obnov itelných zdroj ů energie, silnoproudé 
elektrotechniky a supravodivých za řízení), včetně rozvoje nových nástroj ů kontroly a spolehlivosti 
elektroenergetických  sítí. U plynárenských sítí je  cílem demonstrovat inteligentn ější a účinnější 
procesy a systémy pro p řepravu a distribuci plynu, v četně účinné integrace obnovitelných zdroj ů 
energie a využívání bioplynu v sou časných sítích. 
L 400/170 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Energetická ú činnost a úspory energie 
Rozsáhlý potenciál pro úspory kone čné a primární spot řeby energie a zlepšování energetické 
účinnosti1 se musí využít prost řednictvím výzkumu, optimalizace, ov ěřování a demonstrace nových 
koncepcí, optimalizace ov ěřených a nových koncepcí a technologií u budov, služeb a pr ůmyslu. To 
zahrnuje kombinaci udržitelných strategi í a technologií pro vyšší energetickou ú činnost, využívání 
obnovitelných zdroj ů energie a kogeneraci a pol ygeneraci a integraci opat ření a nástroj ů na řízení 
poptávky ve velkém m ěřítku v městech a obcích a demonstrace budov majících minimální dopad na 
klima (ekologické budovy). Tyto rozsáhlé akce lze podporovat inova čním výzkumem a vývojem, 
které budou řešit konkrétní prvky či technologie, nap ř. polygeneraci a ekologické budovy (v četně 
osvětlení). Hlavním cílem je optimalizovat energe tický systém místních území, a to vyvážením 
výrazného poklesu poptávky po energii co nejdostupn ějšími a nejudržiteln ějšími řešeními dodávky, 
včetně využívání nových paliv ve zv láštních vozových parcích2. 
• Znalosti pro vytvá ření energetické politiky 
Vývoj nástroj ů, metod a model ů pro hodnocení hlavních hospodá řských a sociálních otázek 
souvisejících s energetickými technologiemi. Činnosti budou zahrnovat vytvá ření databází a 
scénářů pro rozší řenou EU a hodnocení dopadu energetické politiky a souvisejících politik na 
bezpečnost dodávek, životní prost ředí, spole čnost, konkurenceschopnost energetického pr ůmyslu a 
otázky ve řejné přijatelnosti. Zvláštní význam má dopa d technologického pokroku na politiky 
Společenství. Činnosti budou zahrnovat v ědeckou podporu pro rozvoj politiky. 
                                                 
1 Jak je uznán v zelené knize o energetické ú činnosti aneb Mén ě znamená více - KOM(2005) 
265 ze dne 22.6.2005. 
2 Vychází se ze zkušeností s iniciativa mi CONCERTO a CIVITAS podporovanými šestým 
rámcovým programem. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/171 
 Mezinárodní spolupráce 
Vzhledem ke globální povaze výzev, hrozeb a p říležitostí má meziná rodní spolupráce pro 
energetický výzkum stále v ětší význam. Zvláštní ak ce budou podporovat strategicky d ůležité 
mnohostranné iniciativy v oblasti spolupráce, nap ř. Mezinárodní partnerství pro vodíkové 
hospodářství (International Partnership for the Hydrogen Economy, IPHE), Fórum pro vedoucí 
postavení v oblasti sekvestra ce uhlíku (Carbon Sequestration Leadership Forum, CSLF) a 
Johanesburská koalice pro obnovitelnou energii (Johannesburg Renewable Energy Coalition, 
JREC). Budou podporovány další zvlášt ní akce, které se zabývají nap říklad otázkami 
environmentálních dopad ů energetických politik, vzájemnou provázaností dodávek energie, 
transferem technologií a vytvá řením schopností a do kterých budou zapojeny transformující se 
ekonomiky s významnými energetickými pot řebami. 
Mezinárodní v ědecká spolupráce v oblasti energetiky rovn ěž podpoří cíl energetické iniciativy EU 
pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj (EUEI) zahájené na Sv ětovém summitu o udržitelném 
rozvoji (WSSD), a to zejména s cílem p řispívat k dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí 
prostřednictvím poskytnutí spolehlivého a dostupného p řístupu k udržitelné energii chudým lidem. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum vznikajících pot řeb pomůže určit a prozkoumat nové v ědecké a technologické p říležitosti v 
oblasti dodávek energie, využívání p řeměny a udržitelnosti, které se často kombinují s jinými 
oblastmi a obory, jako jsou biotechnologie,  nové materiály a výrobní procesy. Nep ředvídané 
politické pot řeby, které mohou vyžadovat rych lou reakci, zahrnují nap říklad vývojové tendence 
mezinárodních akcí souvisejících se zm ěnou klimatu a reakce na vážná narušení či nestálosti 
v dodávce či ceně energie. 
L 400/172 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 6. Životní prost ředí (včetně změny klimatu)  
Cíl 
Udržitelné řízení životního prost ředí a jeho zdroj ů prostřednictvím prohlubování znalostí 
o vzájemném p ůsobení klimatu, biosféry, ekosystém ů a lidských činností a prost řednictvím vyvíjení 
nových technologií, nástroj ů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek. 
Důraz bude kladen na p ředpovídání zm ěny klimatu a zm ěn ekosystém ů, a to suchozemských 
a oceánských, na nástroje a technologie ke sledování, prevenci, zmír ňování environmentálních tlak ů 
a rizik a k p řizpůsobení se jim, v četně zdravotních rizik, a na nástro je a technologie pro udržitelnost 
přirozeného životního prost ředí i prost ředí vytvořeného člověkem. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/173 
 Přístup 
Ochrana životního prost ředí je důležitá pro kvalitu života sou časných i budoucích generací a také 
pro hospodá řský růst. Přirozené zdroje Zem ě a umělé prostředí vytvořené člověkem jsou pod 
tlakem v d ůsledku rostoucí populace, urbani zace, výstavby, neustálého rozši řování zem ědělství, 
akvakultury a rybolovu, dopra vních a energetických odv ětví, využívání zem ědělské půdy, jakož i 
proměnlivosti a oteplování klimatu v místním, regionálním a celosv ětovém měřítku, a proto musí 
EU zajistit trvalý a udržitelný r ůst a současně snížit nep říznivé dopady na životní prost ředí. 
Spolupráce v rámci celé EU je motivována skute čností, že zem ě, regiony i m ěsta čelí 
environmentálním obtížím a že je vzhledem k rozsahu, p ůsobnosti a vysoké složitosti výzkumu 
v oblasti životního prost ředí nezbytn ě nutný kritický potenciál. Taková spolupráce usnad ňuje také 
společné plánování, využívání propojených a in teroperabilních data bází a vývoj spole čných 
ukazatelů, metod posuzování a koherentních systém ů pro pozorování a p ředpovídání ve velkém 
měřítku . Navíc je mezinárodní spolupráce nezbytná pro ucelení poznatk ů a podporu lepšího řízení 
na celosvětové úrovni. 
L 400/174 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Výzkum v rámci tohoto tématu1 přispěje k provád ění mezinárodních závazk ů EU a členských stát ů, 
např. Rámcové úmluvy OSN o zm ěně klimatu, Kjótského a Montre alského protokolu, iniciativ 
následujících po uzav ření Kjótského protokolu, Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, Úmluvy 
OSN o boji proti rozši řování pouští, Stockholmské úmluvy o perzistentních organických 
znečišťujících látkách a sv ětového summitu o udržitelném rozvoji konaného v roce 2002, v četně 
iniciativy EU pro vodu (a pros azování udržitelné výroby a spot řeby). Rovn ěž přispěje do 
Mezivládního panelu pro zm ěnu klimatu a iniciativy skupiny pro pozorování Zem ě (GEO) a 
zohlední posouzení ekosystém ů na konci tisíciletí. Na víc bude podporovat výzkumné pot řeby 
plynoucí ze stávajících a vz nikajících právních p ředpisů a politik Spole čenství (nap ř. Natura 2000, 
Reach), z provád ění šestého ak čního programu pro životní prost ředí, souvisejících tematických 
strategií (nap ř. strategie týkající se mo ře, půdy) a z dalších vznika jících strategií (nap ř. strategie pro 
rtuť) a z akčních plánů pro evironmentální technologie, životní prost ředí a zdraví. 
Podpora inova čních environmentálních technologií p řispěje k dosažení udržitelného využívání 
zdrojů, ke zmírn ění změny klimatu a p řizpůsobení se jí a k ochran ě ekosystém ů a prostředí 
vytvořeného člověkem. Výzkum rovn ěž přispěje k technologickému rozvoji, který zlepší tržní 
postavení evropských podnik ů, zejména malých a st ředních podnik ů, v oblastech jako nap říklad 
environmentální technologie. Evrops ké technologické platformy, nap říklad platformy pro 
zásobování vodou a asanaci vod, udržitelnou chem ii, výstavbu a lesnictví, potvrzují pot řebu 
opatření na úrovni EU, p řičemž v rámci níže uvedených činností bude podporováno provád ění 
náležitých částí jejich výzkumných plán ů. 
                                                 
1 Dopl ňujícím výzkumem souvisejícím s výr obou a využíváním biologických zdroj ů se 
zabývá téma „Potraviny, zem ědělství a biotechnologie“. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/175 
 Koordinace národních program ů bude posílena rozší řením a prohloubením p ůsobnosti stávajících 
projektů ERA-NET v oblasti environmentálního výzkumu1. 
Zvláštní d ůraz bude kladen na posílení ší ření výstup ů výzkumu Spole čenství – také prost řednictvím 
využívání sou činností s dopl ňkovými nástroji financování na úrovni Spole čenství a členských stát ů 
– a na podn ěcování jejich p řijetí náležitými kone čnými uživateli, zejména se zam ěřením na tv ůrce 
politik. 
Případně budou v rámci činností uvedených níže rozvíjeny in tegrované koncepty, nástroje a 
strategie řízení. Bude zajišt ěna koordinace s pr ůřezovými otázkami2. V případě potřeby zohlední 
činnosti socioekonomické aspekty politik a technologií. 
                                                 
1 To by mohlo zahrnovat spole čné provád ění program ů výzkumu v Baltském mo ři a nových 
projektů ERA-NET. 
2 Pokud jde o environmentální technologie, je koordinace s programem pro 
konkurenceschopnost a inovaci zvlášt ě důležitá. 
L 400/176 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Činnosti 
• Změna klimatu, zne čištění a rizika 
– Tlak na životní prost ředí a na klima 
Je nutný integrovaný výzkum v oblasti fungování klimatu a zemského a mo řského systému v četně 
polárních oblastí, aby bylo možné sledovat a anal yzovat, jak se tyto systémy v minulosti vyvíjely, a 
předvídat jejich budoucí vývoj, v četně pozorování, experimentální ch studií a zdokonaleného 
modelování, a zohlednit antropogeni cké vlivy. To umožní vyvinout ú činná opatření pro 
přizpůsobení se zm ěně klimatu a jejím dopad ům a pro zmírn ění této zm ěny a jejích dopad ů. Budou 
vyvinuty a ov ěřeny zdokonalené modely zm ěny klimatu, a to od celosv ětové úrovn ě po úrove ň 
místní. Tyto modely budou použity pro posuzování zm ěn, možných dopad ů a kritických prahových 
množství (nap ř. pro kyselost oceán ů). Budou studovány zm ěny složení atmosféry a kolob ěhu vody 
a rozvíjeny p řístupy založené na analýze rizik, které zohled ňují změny ve strukturách sucha, bou ří a 
záplav. Bude provedena kvantifikace a studie náklad ů spojených s uhlíkem a skleníkovými plyny 
(včetně aerosolů). Budou zkoumány tlaky na kvalitu životního prost ředí a na klima, které vznikají 
v důsledku přirozeného zne čištění vzduchu, vody a p ůdy a stejného zne čištění způsobeného lidskou 
činností, jakož i vzájemné p ůsobení atmosféry, ozonové vrstvy ve stratosfé ře, zemského povrchu, 
ledu a oceán ů. Budou zváženy mechanismy zp ětné vazby a náhlé zm ěny (např. mořské proudy) a 
dopady na biologickou rozmanitost a ekosystémy, v četně dopadu stoupající hladiny mo ří na 
pobřežní oblasti a dopad ů na zvlášt ě citlivé oblasti jako nap říklad na horské oblasti. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/177 
 – Životní prost ředí a zdraví 
Je nutné provád ět víceoborový výzkum vzájemného p ůsobení environmentálních a klimatických 
rizikových faktor ů a lidského zdraví, aby se podpo řil akční plán pro životní prost ředí a zdraví 
a integrace obav o ve řejné zdraví a popis chorob spojenýc h se vznikajícími environmentálními 
riziky. Výzkum se soust ředí na dopad globální zm ěny (změna klimatu, využívání zem ědělské půdy, 
globalizace) vícenásobné expozice prost řednictvím r ůzných cest expozice, identifikaci zdroj ů 
znečištění a nové nebo vznikající en vironmentální zdroje zát ěže a jejich nositele (nap ř. vnitřní a 
vnější prostředí, otázky spojené s m ěstským prost ředím, zne čištění ovzduší, elektromagnetická pole, 
hluk a expozice toxickým látkám, v četně rozvoje integrovaného posouzení rizik a metod pro 
nebezpečné látky) a jejich možné zdravotní d ůsledky. Výzkum bude také zam ěřen na integraci 
výzkumných činností v oblasti biomonito ringu lidí týkajícího se v ědeckých aspekt ů, metod a 
nástrojů pro rozvoj koordinovaného a koherentního p řístupu. To bude zahrnovat studie skupin 
s důrazem na skupiny zranitelných populací a me tody a nástroje pro zlepšený popis rizik, 
posuzování a srovnávání rizik a dopad ů na zdraví. Výzkum vyvine biologické markery a nástroje 
pro modelování, p řičemž zohlední kombinované expozice, zm ěny ve zranitelnosti a nejistotu. 
Rovněž vypracuje pokro čilé metody a nástroje podporující rozhodování (ukazatele, databáze, 
analýzy náklad ů a přínosů a analýzy založené na  více kritériích, posouzení dopadu na zdraví, zát ěž 
způsobená chorobami a anal ýza udržitelnosti) pro ú čely posuzování rizik, potvrzování a 
propojování model ů a systémů a pro řízení a komunikaci, které podporují rozvoj politiky, 
posuzování a sledování. 
L 400/178 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Přírodní nebezpe čí 
Řízení přírodních pohrom vyžaduje mnohostranný p řístup k rizik ům, který kombinuje pot řeby 
spojené s konkrétními riziky a komplexní plánování. Je t řeba zlepšit znalosti, metody a integrovaný 
rámec pro posouzení rizik, zranite lnosti a hrozeb. Dále je t řeba rozvíjet strategie mapování, 
prevence, detekce a zmír ňování, včetně úvah o hospodá řských a sociálních faktorech. Budou 
studovány pohromy související s klimatem (nap ř. bouře, sucha, lesní požáry, sesuvy p ůdy, laviny, 
záplavy a jiné mimo řádné události) a geologická nebezpe čí (např. zemětřesení, sope čné erupce a 
tsunami) a dopad t ěchto pohrom. Díky takovému výzkumu bu dou lépe pochopeny základní procesy. 
Na základ ě deterministického a pravd ěpodobnostního p řístupu bude rovn ěž možné zlepšit metody 
detekce, p ředvídání a odhad ů. Bude podpo řen vývoj systém ů včasného varování a informa čních 
systémů a systémů rychlé reakce, jejichž cílem bude rovn ěž snížit zranitelno st lidských obydlí. 
Budou vy čísleny spole čenské důsledky závažných p řírodních nebezpe čí, včetně dopadů na 
ekosystémy. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/179 
 • Udržitelné řízení zdroj ů 
– Zachování a udržitelné řízení přírodních zdroj ů a zdrojů vytvořených člověkem a 
biologické rozmanitosti 
Výzkumné činnosti se zam ěří na zlepšení znalostní základny a rozvoj pokro čilých model ů a 
nástrojů potřebných pro udržitelné řízení zdroj ů a vytvoření vzorců udržitelné spot řeby. To umožní 
předvídat chování ekosystém ů a také jejich obnovu a dále zmírn ění zhoršování a ztráty d ůležitých 
strukturálních a funk čních složek ekosystém ů (v oblasti biologické rozmanitosti, vody, p ůdy 
a mořských zdroj ů). Výzkum modelování ekosystém ů zohlední postupy pro ochranu a zachování. 
Budou prosazovány inova ční přístupy pro rozvoj hospodá řských činností vycházejících ze služeb 
spojených s ekosystémem. B udou rozvinuty integrované p řístupy pro p ředcházení rozši řování 
pouští, znehodnocování p ůdy a erozi (v četně hospodárného využívání vo dy) a pro boj proti t ěmto 
jevům, pro zastavení ztráty biol ogické rozmanitosti a zmírn ění negativních d ůsledků způsobených 
lidskou činností. Výzkum se bude rovn ěž zabývat udržitelným využíváním a řízením les ů, přírodní 
krajiny a m ěstského prost ředí, včetně následně industrializovaných zón, a zam ěří se zejména na 
plánování a udržiteln é nakládání s odpady.  Výzkum bude využívat rozvoje otev řených, 
distribuovaných a interoperabilních systém ů správy údaj ů a informa čních systém ů a bude k nim 
přispívat a dále bude podporovat posuzování, p ředvídání a služby spojené s p řírodními zdroji a 
jejich využíváním. 
L 400/180 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Řízení mořského prost ředí 
Je třeba provád ět zvláštní výzkum pro lepší chápání dopad ů lidských činností na oceány a mo ře a na 
zdroje z mo řského prost ředí, včetně znečištění a eutrofizac i regionálních mo ří a pobřežních oblastí. 
Budou provád ěny výzkumné činnosti v oblasti vodních prost ředí, včetně pobřežních, regionálních 
a hlubokomo řských ekosystém ů a mořského dna za ú čelem pozorování, sledování a p ředpovídání 
chování tohoto prost ředí a posílilo porozum ění moři a udržitelnému využívání mo řských zdroj ů. 
Prostřednictvím integrovaných p řístupů bude posuzován dopad lidských činností na oceán, p řičemž 
se zohlední biologická rozmanitost mo ří, procesy a služby v ekosystému, mo řské proudy a geologie 
v oblasti mo řského dna. Bude probíhat rozvoj koncept ů a nástrojů pro podporu strategií pro 
udržitelné využívání oceánu a jeho zdroj ů. To zahrne metodiky, informa ční systémy a databáze, 
prostředky pro posuzování politik a nástroj ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/181 
 • Environmentální technologie 
– Environmentální technologie pro sl edování, simulaci, prevenci, zmírn ění, přizpůsobení, 
ozdravění a obnovení p řírodního životního prost ředí a prost ředí vytvořeného člověkem 
Je třeba nových či vylepšených environmentálních tec hnologií, aby se snížil dopad lidských 
činností na životní prost ředí, účinněji chránilo životní prost ředí a řídily zdroje a aby se vyvíjely 
nové produkty, procesy a služby, kt eré by byly pro životní prost ředí prospěšnější než stávající 
alternativy. Výzkum se zam ěří zejména na: technologie, které zabra ňují environmentálním rizik ům 
či je snižují, zmír ňují rizika a pohromy, zm ěnu klimatu a ztrátu biologické rozmanitosti; 
technologie podporující udr žitelnou produkci a spot řebu; technologie pro ú činnější řízení přírodních 
zdrojů nebo řešení otázky zne čistění ve vztahu k vod ě, půdě, ovzduší, mo ři a dalším zdroj ům, 
včetně městského prost ředí, a odpadu (v četně recyklace odpadu). Bude zajišt ěna koordinace 
průřezových otázek s jinými souvisejícími tématy. 
– Ochrana, zachování a posílení kulturního d ědictví, včetně životního prostoru člověka 
Technologie pro ekologic ky šetrné a udržitelné řízení životního prost ředí člověka zahrnujícího 
zastavěné prostředí, městské oblasti a krajinu, jakož i pro ochranu, zachování a obnovu kulturního 
dědictví v d ůsledku zne čištění životního prost ředí, včetně posouzení dopadu na životní prost ředí, 
modelů a nástrojů pro vyhodnocování rizik, zdokonalených a nedestruktivních technik pro 
stanovování škod, nových produkt ů a metodik pro strategie obnovování, zmír ňování a přizpůsobení 
pro udržitelné řízení jak movitého, tak i nem ovitého kulturního bohatství. 
L 400/182 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Hodnocení, ov ěřování a zkoušení technologií 
Výzkum se zam ěří na posuzování rizik a výkonu technologií, v četně procesů, produktů a služeb, a 
na další rozvoj souvisejících metod, jako je nap říklad analýza životního cyklu. Dále bude kladen 
důraz na: dlouhodobé p říležitosti, tržní potenciál a socioe konomické aspekty environmentálních 
technologií; lesní technologii,  zásobování vodou a platformu pro asanaci vod, platformu pro 
udržitelnou chemii; posouzení rizik chemických látek zam ěřené na inteligentní strategie a metody 
zkoušek pro minimalizace provád ění zkoušek na zví řatech, techniky kvantifikace rizik a na podporu 
výzkumu zam ěřeného na rozvoj evropského systému ov ěřování a zkoušení environmentálních 
technologií, dopln ění nástrojů pro posuzování t řetí stranou. 
• Pozorování Zem ě a nástroje pro hodnocení udržitelného rozvoje 
– Systémy pro pozorování pevniny a oceán ů a metody pro sledování životního prost ředí 
a udržitelného rozvoje 
Výzkumné činnosti budou v ěnovány rozvoji a integraci globální soustavy systém ů pozorování 
Země (GEOSS) u otázek životního prost ředí a udržitelného rozvoje v rámci iniciativy GEO1, s níž 
se doplňuje globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES). Bude řešena 
interoperabilita mezi systémy pozorování, řízením informací a sdílením údaj ů a také optimalizace 
informací pro chápání, modelování a p ředvídání environmentálních jev ů a souvisejících lidských 
činností. Tyto činnosti budou zam ěřeny na přírodní nebezpe čí, změnu klimatu, po časí, ekosystémy, 
přírodní zdroje, vodu, využívání zem ědělské půdy, životní prost ředí a zdraví a biologickou 
rozmanitost (v četně aspektů posuzování rizik, metod p ředvídání a nástroj ů pro posuzování), aby 
bylo dosaženo pokroku v oblastech spole čenského p řínosu systému GEOSS a p řispělo se ke GMES. 
                                                 
1 Včetně finanční podpory pro sekretariát GEO. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/183 
 – Metody p ředvídání a nástroje pro hodno cení udržitelného rozvoje zohled ňující různá 
měřítka pozorování 
Je třeba nástroj ů pro kvantitativní posouzení p řínosu environmentální politiky a výzkumu ke 
konkurenceschopnosti a udržitelnému rozvoji, v četně posouzení tržních a regula čních přístupů, 
jakož i dopad ů stávajících trend ů ve výrob ě a spotřebě. Takové nástroje bu dou zahrnovat modely, 
které zohled ňují spojitosti mezi hospodá řstvím, životním prost ředím a spole čností a tím také 
přínosné a ú činné strategie pro p řizpůsobení a prevenci. Sou částí tohoto mezioborového výzkumu 
bude celkové posouzení celosv ětové změny životního prost ředí, včetně vzájemného p ůsobení 
ekosystém ů a socioekonomických systém ů. Výzkum bude rovn ěž usilovat o zlepšení stávajících 
ukazatelů a vývoj nových ukazatel ů na posouzení priorit politiky udrž itelného rozvoje a na analýzu 
spojitostí mezi nimi, p řičemž se zohlední stávající soubor ukazatel ů EU pro udržitelný rozvoj. Bude 
zahrnuta analýza technologií, soci oekonomických hnacích sil, vn ějších faktor ů a řízení, posuzvání 
dopadu na udržitelný rozvoj, jakož i studie v oblasti p ředvídání. Oblast p ůsobnosti bude zahrnovat 
využívání zem ědělské půdy a politiky související s mo ři, rozvoj m ěst, biologickou rozmanitost a 
hospodářské, politické a sociální konflikty související se zm ěnou klimatu. 
L 400/184 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Mezinárodní spolupráce 
Environmentální problémy mají vždy p řeshraniční, regionální nebo celosv ětový rozm ěr a důležitým 
aspektem bude u tohoto tématu mezinárodní spolupr áce. Konkrétní oblasti se týkají mezinárodních 
závazků EU, jako jsou úmluvy o zm ěně klimatu, biologické rozman itosti, boji proti rozši řování 
pouští, hospoda ření s vodními zdroji, chemických látkách a odpadech a také rozhodnutí ze summitu 
v Johannesburgu týkající se udrži telného rozvoje a další region ální úmluvy. Pozornost bude rovn ěž 
věnována příslušným výzkumné akcím vyplývajícím z environmentálních strategií a ak čních plánů 
EU1. 
Vědecká a technologická partne rství s rozvojovými zem ěmi a transformujícími se ekonomikami 
budou přispívat k dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí v řadě oblastí (nap ř. předcházet zm ěně 
klimatu a p řírodním pohromám a zmír ňovat jejich dopad, zvrátit ztrátu p řírodních zdroj ů, zlepšit 
hospodaření s vodními zdroji, zásobování a asanaci vod, p ředcházet a bojovat proti rozši řování 
pouští, udržitelná produkce a spot řeba a čelit environmentálním výzvám vyplývajícím z 
urbanizace), v nichž by klí čovou úlohu mohly hrát i malé a st řední podniky. Zvláštní d ůraz bude 
kladen na vztah mezi globálními environmentálními otázkami a problémy regionálního a místního rozvoje týkajícími se p řírodních zdroj ů, biologické rozmanitosti, ekosystém ů, využívání p ůdy, 
přírodních i um ělých rizik a hrozeb, zm ěny klimatu, environmentálníc h technologií, životního 
prostředí a zdraví, jakož i nástroj ů pro analýzu politiky. Spolupráce s pr ůmyslově vyspělými 
zeměmi posílí p řístup k vysoké úrovni celosv ětového výzkumu; v ědci z rozvojových zemí by m ěli 
být aktivn ě zapojeni, zejména pokud jde o lepší pochopení aspekt ů udržitelného rozvoje z 
vědeckého hlediska. 
                                                
 
1 Příkladem jsou doporu čení z Killarney ohledn ě výzkumných priorit v oblasti biologické 
rozmanitosti zam ěřené na rok 2010 (konference v Malahide v roce 2004), ak ční plán EU 
zaměřený na zm ěnu klimatu v kontextu rozvojové s polupráce (2004), prioritní akce ur čené 
výborem pro v ědy a technologie UNCCD, globální strate gie a strategie EU zabývající se 
bezpečným řízením chemických látek a pesticid ů atd. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/185 
 Zřízení systému GEOSS pro pozorování Zem ě podpoří mezinárodní spolupráci, která p řispěje 
k pochopení systém ů Země a problematiky udržitelnosti a ke koordinovanému shromaž ďování 
údajů pro účely vědy i politiky, p řičemž bude zapojena i ve řejnost a soukromé subjekty. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum vznikajících pot řeb v rámci tohoto tématu m ůže řešit otázky týkající se nap říklad 
vzájemného p ůsobení lidí, ekosystém ů a biosféry či otázky nových rizik souvisejících s p řírodními 
pohromami či pohromami zp ůsobenými lidmi nebo technologiemi. 
Podpora reakce na nep ředvídané pot řeby politiky životního prost ředí by se mohla týkat nap říklad 
posouzení dopad ů nových politik, nap říklad politiky v oblasti životního prost ředí, námo řní politiky, 
norem a na řízení, na udržitelnost. 
7. Doprava (v četně letectví)  
Cíl 
Na základ ě technologického pokroku a pokroku dosaženého p ři provozu a na základ ě evropské 
dopravní politiky vyvíjet integrované, bezpe čnější, ekologi čtější a inteligentn ější panevropské 
dopravní systémy ve prosp ěch všech ob čanů a společnosti a klimatu, a to s ohledem na životní 
prostředí a přírodní zdroje; a upevn it a dále rozvíjet konkurenceschopnos t, kterou získala evropská 
průmyslová odv ětví na světovém trhu. 
L 400/186 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Přístup 
Evropský dopravní systém je zák ladní složkou evropské hospodá řské a spole čenské prosperity. 
Hraje klíčovou úlohu p ři dopravě lidí a zboží v místním, regionálním, vnitrostátním, evropském i 
mezinárodním kontextu. Toto téma se bude zabývat n ěkterými sou časnými výzvami, jak jsou 
vymezeny v Bílé knize o doprav ě1, spočívajícími ve zlepšení p řínosů, které dopravní systémy 
poskytují spole čnosti a průmyslové konkurenceschopnosti v rozší řené EU, a v sou časné 
minimalizaci negativních dopad ů a následk ů způsobených dopravou ve vztahu k životnímu 
prostředí, využívání energie, bezpe čnosti a ve řejnému zdraví. 
Využije se nový integrovaný p řístup, který propojuje všechny zp ůsoby dopravy, řeší 
socioekonomické a technologické rozm ěry výzkumu a rozvoje znalostí  a zahrnuje jak inovace, tak 
politický rámec. 
Různé technologické platformy z řízené v této oblasti (ACARE pro letectví a leteckou dopravu, 
ERRAC pro železni ční dopravu, ERTRAC pro silni ční dopravu, WATERBORNE pro vodní 
dopravu, vodíkové a palivové články) vypracovaly dlouhodobé vi ze a strategické výzkumné 
programy, které jsou významným p řínosem pro definici tohoto tématu a dopl ňují potřeby tvůrců 
politik a o čekávání spole čnosti. Vybrané aspekty stra tegických výzkumných program ů mohou 
odůvodnit zřízení spole čných technologických iniciativ. Činnosti v rámci projektu ERA-NET 
představují p říležitosti k usnadn ění další nadnárodní koordinace specifických témat v odv ětví 
dopravy a budou provád ěny, kdykoli to bude vhodné. 
                                                 
1 „Evropská dopravní  politika do roku 2010: čas rozhodnout“, KOM(2001) 370. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/187 
 Činnosti velkého významu pro malé a st řední podniky zahrnu jí úsilí o zajišt ění odolných 
zásobovacích řetězců založených na technologiích v r ůzných odv ětvích; umožn ění přístupu malých 
a středních podnik ů k výzkumným iniciativám a usnadn ění úlohy a zahájení fungování technicky 
vyspělých malých a st ředních podnik ů, zejména v oblasti vysp ělých dopravních technologií a 
činností souvisejících se službami, které js ou typické pro dopravu, a také rozvoje systém ů a aplikací 
v oblastech družicové navigace. 
V rámci r ůzných činností a nap říč těmito činnostmi budou řešeny stávající politické pot řeby, jakož i 
rozvoj, hodnocení a provád ění nových politik (nap ř. námořní politiky a provád ění programu 
jednotného evropského nebe). Práce bude zahrnovat studie, modely a nást roje, které se zabývají 
strategickým monitorováním a p ředvídáním a integrují pozna tky související s hlavními 
hospodářskými, sociálními, bezpe čnostními otázkami, otázkami v oblasti ochrany a životního 
prostředí v doprav ě. Činnosti podporující pr ůřezová témata se zam ěří na zvláštnosti dopravy, nap ř. 
na bezpečnostní aspekty coby základní požadavek dopra vního systému; využívání alternativních 
zdrojů energie v dopravních aplikacích a monitorování ú činků dopravy na životní prost ředí, včetně 
změny klimatu; a opat ření ke zlepšení ekonomické integrace. Výzkum v oblasti životního prost ředí 
by měl zahrnovat zp ůsoby, jak snížit nep říznivý dopad dopravy a optimalizovat provoz, a m ěl by se 
zaměřit i na podporu dopravní ú činnosti.  
Rovněž budou podporovány činnosti v oblasti ší ření a využívání a hodnocení dopad ů, s konkrétním 
důrazem na pot řeby specifických uživatel ů, včetně těch, kteří jsou znevýhodn ěni, a politické 
požadavky v odv ětví dopravy. 
L 400/188 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Činnosti 
• Letectví a letecká doprava 
Činnosti budou p řispívat ke klí čovým politikám Spole čenství a k provád ění strategického 
výzkumného programu ACARE. Kv antitativní cíle odpovídají časovému rozp ětí tohoto plánu do 
roku 2020. Rozsah výzkumu zahrnuje veškerá leta dla a aspekty systému letecké dopravy, které 
souvisejí s p řepravou cestujících a s provozními částmi letišt ě. 
– Ekologizace letecké dopravy:  rozvoj technologií pro sníž ení environmetálního dopadu 
letectví, které mají o polovinu snížit emise oxidu uhli čitého (CO2), snížit specifické emise 
oxidů dusíku (NOx) o 80 % a o polovinu snížit vnímaný hluk. Výzkum se zam ěří na hlubší 
ekologizaci technologií motor ů, včetně technologií alternativní ch paliv, a na zlepšení 
účinnosti letadel s pevnými a to čivými křídly (včetně helikoptér a sklopných rotor ů), nové 
inteligentní lehké struktury a lepší aerodynamiku. Bude rovn ěž zahrnuta problematika 
týkající se nap říklad zlepšení provozu letade l na letišti (provozní nebo ve řejné prostory 
letiště) a řízení leteckého provozu, procesy výroby, údržby a recyklace. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/189 
 – Zvyšování časové efektivity: uskute čnění zásadních zm ěn v letectví, aby bylo spln ěno 
plánované trojnásobné zvýšení po čtu pohybů letadel zvýšením časové přesnosti za všech 
povětrnostních podmínek a výrazným snížením doby strávené p ři procesech na letišti 
souvisejících s cestováním p ři současném zachování bezpe čnosti. Výzkum bude rozvíjet a 
provádět inovační systém řízení letového provozu (ATM) v rámci iniciativy SESAR1, a to 
integrací leteckých, pozemních a kosmických složek spolu s řízením toku letového 
provozu a v ětší autonomií letadel. Rovn ěž budou řešeny konstruk ční aspekty letadel pro 
lepší zacházení s cestujícími i s nákladem, nová řešení pro ú činné využívání letiš ť a 
napojení letecké dopravy na celkový dopravní systém. Nejú činnější koordinace rozvoje 
systémů v oblasti řízení letového provozu v Evrop ě bude zajišt ěna prostřednictvím 
iniciativy SESAR2. 
– Zajišťování spokojenosti a bezpe čnosti zákazník ů: zásadní zlepšení výb ěru, který mají k 
cestující k dispoz ici, a pružnosti časového plánu p ři současném dosažení p ětinásobného 
snížení po čtu nehod. Nové technologie umožní širší výb ěr konfigurací letadel a motor ů, a 
to pro velké i menší stroje, v četně letadla s rotující nosnou plochou, a zvýšenou úrove ň 
automatizace ve všech složkách systému, v četně řízení letadel. D ůraz bude rovn ěž kladen 
na zvýšení pohodlí cestujících, dobré cestovn í podmínky a nové služby, systémy logistiky 
v kabině a opatření pro aktivní i pasivní bezpe čnost se zvláštním d ůrazem na lidský prvek. 
Výzkum bude zahrnovat úpravu letiš ť a letového provozu podle r ůzných typ ů strojů a 
fungování po 24 hodin na p řijatelné hlukové úrovni. 
                                                 
1 SESAR (jednotné evropské nebe, výzkum v oblasti řízení letového provozu) - modernizace 
evropské infrastruktury pro řízení letového provozu související s provád ěním jednotného 
evropského nebe. 
2 Pro tento ú čel se plánuje z řízení spole čného podniku pro koordinaci činností řízení letového 
provozu. 
L 400/190 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Zvyšování nákladové efektivnost i: podpora konkurenceschopného dodávkového řetězce 
schopného na polovinu snížit čas potřebný k uvedení na trh a snížení náklad ů na vývoj 
výrobků a provozních náklad ů, což učiní dopravu dostupn ější pro ob čany. Výzkum se 
zaměří na zlepšení celého obchodního procesu, od koncep čních konstruk čních návrh ů 
k vývoji výrobku, výrob ě a praktickému provozu, v četně integrace dodávkového řetězce. 
Bude zahrnovat zlepšené schopnosti simulace a automatizaci, technologie a metody pro 
realizaci inovativních a bezúdržbových, v četně opravených a p řebudovaných letadel, jakož 
i hladké operace spojené s letadly, letišti a řízením letového provozu. 
– Ochrana letadel a cestujících: p ředcházet nep řátelskému jednání všeho druhu, jehož 
následkem vznikne zran ění, ztráta, škoda či újma týkající se cestujících či občanů v 
důsledku zneužití letadla. Výzkum se zam ěří na příslušné složky systému letecké dopravy 
včetně bezpečnostních opat ření v rámci konstruk čních požadavk ů na kabinu a pilotní 
kabinu, automatické kontroly a p řistání v případě neoprávn ěného použití letadla, ochrany 
proti vnějším útokům a bezpe čnostních aspekt ů uspořádání vzdušného prostoru a letištních 
operací. 
– Průkopnická činnost v letecké doprav ě budoucnosti: zkoumání radikáln ějších, ekologicky 
účinných, přístupných a inova čních technologií, které by mohly usnadnit zásadní zm ěny 
nutné pro leteckou dopravu v druhé polovin ě tohoto století a pozd ěji. Výzkum bude řešit 
aspekty jako nové koncepty pohonu a zdvihu, nová řešení vnit řního prostoru leteckých 
dopravních prost ředků včetně návrhu, nové letištní koncepce, nové metody navád ění 
a kontroly letadel, alternativní metody syst ému letecké dopravy a je ho integrace s dalšími 
způsoby dopravy. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/191 
 • Udržitelná pozemní doprava (železni ční, silniční a vodní) 
– Ekologizace pozemní dopravy: vývoj t echnologií a znalostí na snížení zne čištění (vzduchu, 
včetně skleníkových plyn ů, vody a p ůdy) a environmentálního dopadu na oblasti jako 
například změna klimatu, zdraví, biologická ro zmanitost a hluk. Výzkum zvýší čistotu a 
energetickou ú činnost pohonných jednotek (nap ř. hybridní řešení) a bude podporovat 
využívání alternativních paliv, v četně vodíkových a palivových článků jako střednědobých 
a dlouhodobých možností, s p řihlédnutím k nákladové a energetické efektivit ě. Činnosti se 
budou týkat infrastruktury, vozidel , plavidel a technologií sou částí, včetně celkové 
optimalizace systému. Výzkum v oblas ti rozvoje dopravy bude zahrnovat výrobu, 
konstrukci, provoz, údržbu, diagnostiku, opravy, inspekce, demontáž, odstra ňování, 
recyklaci, strategie pro likvidaci a zásahy na mo ři v případě havárie. 
L 400/192 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Podporování a zvyšování p řevodu na jiný druh dopravy a odleh čení dopravních koridor ů1: 
vývoj a demonstrace bezešvé dopravy „z domu do domu“ pro lidi i zboží, jakož i 
technologií a systém ů pro zajišt ění účinné intermodality, v četně intermodality v rámci 
konkurenceschopnosti železni ční a vodní dopravy. To zahrnuje činnosti zabývající se 
interoperabilitou a optima lizací provozu místních, regionálních, vnitrostátních a 
evropských dopravních sítí, systém ů a služeb a jejich intermodální integrací v 
integrovaném p řístupu. Činnosti se zam ěří na celoevropské stra tegie, optimalizované 
využívání infrastruktury v četně terminálů a specializovaných sítí, zdokonalení řízení 
dopravy, provozu a informací, posílení spedi čních služeb, intermodalitu cestujících a 
převod na jiný druh dopravy za ú čelem podpory energeticky ú činných dopravních 
prostředků. Budou vyvinuty inteligentní systémy, nové koncepce a technologie vozidel a 
plavidel, v četně operací p ři nakládce a vykládce, jakož i uživ atelská rozhraní. Znalosti pro 
tvorbu politiky budou zahrnovat ceny a poplatky související s infras trukturou, posuzování 
opatření v rámci dopravní politiky Spole čenství, jakož i politiky a projekty související 
s transevropskými sít ěmi. 
                                                 
1 S ohledem na cíl op ětovně zavést rozd ělení dopravy podle dopravních prost ředků z roku 
1998 se činnosti, které se zabývají jediným druhem dopravy, zam ěří na železni ční a vodní 
dopravu. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/193 
 – Zajištění udržitelné m ěstské mobility pro všechny ob čany, včetně občanů 
znevýhodn ěných: důraz na mobilitu osob a zboží pomocí výzkumu „vozidla budoucí 
generace“ a jeho tržního uplatn ění, propojení všech složek čistého, energeticky ú činného, 
bezpečného a inteligentního systému silni ční dopravy. Výzkum nových koncepcí dopravy 
a mobility, inova čních režim ů řízení organizací a mobility a vysoce kvalitní ve řejné 
dopravy bude zam ěřen na zajišt ění přístupu pro všechny a vysokých úrovní intermodální 
integrace. Budou rozvíjeny a testovány inova ční strategie pro čistou městskou dopravu1. 
Zvláštní d ůraz bude kladen na nezne čišťující druhy dopravy, řízení poptávky, racionalizaci 
soukromé dopravy a informa ční a komunika ční strategie, služby a infrastruktury. Nástroje 
a modely podporující rozvoj a provád ění politik budou zahrnovat plánování dopravy 
a využívání zem ědělské půdy, včetně souvislosti s r ůstem a zam ěstnaností. 
                                                 
1 Bude se vycházet ze zkušeností s iniciativou CIVITAS. 
L 400/194 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Zlepšení bezpe čnosti a ochrany: rozvoj technologií a inteligentních systém ů na ochranu 
zranitelných osob, jako jsou řidiči, jezdci, cestující, posá dka a chodci. Budou rozvíjeny 
pokročilé strojírenské systémy a me todologie posuzování rizik pro navrhování a provoz 
vozidel, plavidel a infrastruktur. D ůraz bude kladen na integrující p řístupy spojující lidské 
složky, strukturální integritu, prev entivní, pasivní a aktivní bezpe čnost včetně systémů 
sledování, řízení záchranných a krizových akcí. Bezpe čnost bude považována za nedílnou 
součást celkového dopravního systému zahrnujíc í infrastrukturu, náklad (zboží a 
kontejnery), uživatele a provozovatele  dopravy, vozidla a plavidla a opat ření na politické a 
legislativní úrovni, v četně podpory rozhodování a nástroj ů pro ověřování; bezpe čnost bude 
řešena všude, kde to dopravní systém vyžaduje. 
– Posílení konkurenceschopnosti: zlepšení konkurenceschopnosti dopravních pr ůmyslových 
odvětví, zajištění udržitelných, ú činných a dostupných dopravních služeb a vytvá ření 
nových dovedností a pracovních p říležitostí pomocí výzkumu a vývoje. Technologie pro 
pokročilé průmyslové procesy budou zahrnovat navrhování, výrobu, sestavování, 
konstrukci a údržbu a budou zam ěřeny na snížení náklad ů souvisejících s životním cyklem 
a zkrácení lh ůt mezi vypracováním návrhu a realizací. D ůraz bude kladen na inova ční a 
zdokonalené koncepce výrobk ů a systémů a dopravních služeb zajiš ťující větší spokojenost 
zákazníků. Bude vyvinuta nová orga nizace výroby zahrnující řízení dodávkových řetězců a 
distribučních systém ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/195 
 • Podpora evropského globálního družicového naviga čního systému (Galileo a EGNOS) 
Evropský globální družicový naviga ční systém zahrnuje systém Galileo a EGNOS a zajiš ťuje 
celosvětovou infrastrukturu pro ur čování polohy a času1. 
– Využití celého potenciálu: prosazování v ětšího využívání služeb, a to od volných služeb 
ke komerčním službám, ke služb ě bezpečnosti lidského života pomocí vyhledávacích a 
záchranných služeb a ve řejné řízené služby; aplikace řízení dopravy v četně dopravy zboží 
a nebezpe čných materiál ů; využívání vedlejších služeb; demonstrace p řínosů a účinnosti 
družicové navigace. 
– Poskytování nástroj ů a vytváření náležitého prost ředí: zajišt ění bezpečného a 
zabezpečeného využívání služeb, zejména prost řednictvím ov ěřování v oblastech 
klíčových aplikací; p říprava a potvrzování vhodnosti služeb pro nové politiky a právní 
předpisy, včetně jejich provád ění; řešení problematiky ve řejných řízených služeb v souladu 
se schválenou politikou p řístupu; rozvoj základní digitá lní topologie, kartografie, 
geodetických údaj ů a systémů využitelných v naviga čních aplikacích; řešení potřeb a 
požadavk ů bezpečnosti a zabezpe čení. 
– Uzpůsobení přijímačů podle požadavk ů a zvýšení kvality tech nologií jádra: zvýšení 
výkonu přijímačů, integrace nízké spot řeby energie a miniaturiza čních technologií, 
dokončení vnitřního naviga čního pokrytí, propojení se za řízeními na identifikaci rádiové 
frekvence, zkoumání soft warových technologií pro p řijímače, kombinace s dalšími 
funkcemi jako telekomunikace, podpora klí čových technologií pozemních naviga čních 
infrastruktur pro zajišt ění odolnosti a pružnosti. 
                                                 
1 Výzkumné činnosti bude řídit Evropský ú řad pro dohled nad GNSS. 
L 400/196 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Podpora rozvoje struktur: p říprava systému druhé generace, p řizpůsobení se m ěnící se 
uživatelské poptávce a prognózám trend ů trhu, využití internacionaliz ace infrastruktury pro 
řešení celosv ětových trh ů a rozvíjejících se celosv ětových norem. 
Mezinárodní spolupráce 
Mezinárodní spolupráce je d ůležitou složkou činností VTR v této oblasti a bude podporována 
všude, kde je to v zájmu pr ůmyslu a tv ůrců politiky. Zváží se rozsáhlé té matické oblasti pro zvláštní 
akce tam, kde je to tržn ě přitažlivé (nap říklad rozvoj sv ětového obchodu a spojovací sít ě a služby na 
kontinentální i mezikontinentální úrovni); tam, kde existují p říležitosti k p řístupu a k získávání 
vědeckých a technologických poznatk ů, které dopl ňují současné evropské poznatky a jsou vzájemn ě 
přínosné; a tam, kde Evropa reaguje na globální pot řeby (například změna klimatu) nebo p řispívá 
k mezinárodním normám a globálním systém ům (například aplikovaná logistik a a infrastruktura pro 
družicovou navigaci). 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Iniciativy v rámci vznikajících pot řeb budou podporovat výzkum, kter ý souvisí s kritickými 
událostmi a výzvami budoucích dopravních systém ů, např. nové koncepty dopravy a vozidel, 
automatizace, mobilita nebo organizace. 
Nepředvídané politické pot řeby, které mohou vyžadovat specif ický výzkum v oblasti dopravy, 
mohou zahrnovat obecné spole čenské otázky, jako jsou demografické zm ěny, změny životního 
stylu a spole čenská očekávání ohledn ě dopravních systém ů; jakož i vznikající rizika či problémy, 
které mají pro evropskou spole čnost velký význam. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/197 
 8. Sociáln ě-ekonomické a humanitní v ědy 
Cíl 
Vytváření hlubokých a spole čných znalostí o složitých a vzájemn ě souvisejících 
socioekonomických problémech, p řed nimiž Evropa stojí, jako jsou r ůst, zaměstnanost 
a konkurenceschopnost, sociální soudržnost, soci ální a kulturní výzvy a výzvy v oblasti vzd ělávání 
v rozšířené Evrop ě, udržitelnost, environmen tální výzvy, demografická zm ěna, migrace a integrace, 
kvalita života a celosv ětová vzájemná závislost, zejména s ohl edem na stanovení lepší znalostní 
základny pro politiky v p říslušných oblastech. 
Přístup 
Výzkumné priority se zabývají klí čovými spole čenskými, ekonomickými a kulturními výzvami, 
jimž musí Evropa i sv ět v současnosti i v budoucnu čelit. Navrhovaný výzkumný program 
představuje ucelený p řístup k řešení těchto výzev. Rozvoj základny tvo řené socioekonomickými 
znalostmi a znalostmi v oblasti humanitních v ěd souvisejícími s t ěmito výzvami výrazn ě přispěje k 
prosazování spole čného porozum ění v celé Evrop ě a k řešení širších mezinárodních problém ů. 
Výzkumné priority rovn ěž pomohou zlepšit formulaci, provád ění, dopad a hodnocení politik v četně 
regulativních opat ření v mnoha oblast ech politik Spole čenství na evropské, vn itrostátní, regionální i 
místní úrovni, p řičemž většina výzkumných pr ací zahrnuje rovn ěž rozsáhlou mezinárodní 
perspektivu. 
L 400/198 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Kromě socioekonomického a sociokulturního výzkumu a p ředpovídání bude kladen d ůraz na 
výzkum v oblasti humanitních v ěd, který poskytne odlišný pohled a výrazn ě přispěje například 
k historickým, kulturním a filozofickým aspekt ům tématu, v četně příslušných otázek jazyka, 
identity a hodnot. 
Práce by mohla rovn ěž vycházet z p říslušných národních výzkumných program ů doplňujících níže 
uvedené výzkumné činnosti a mohla by využít projekt ERA-NET a p řípadně také článek 169. 
U některých otázek lze rovn ěž využít sociální platformy k diskuzi o budoucích výzkumných 
programech; ty by zahrnovaly výzkumnou obec a zú častněné společenské subjekty. 
Výzkum bude usnadn ěn výzkumnými infrastrukturami, které vytvá řejí nové výzkumné údaje, a to 
též pomocí pr ůzkumů (jak kvantitativních, tak kvalitativních), zp řístupňují stávající údaje pro 
mezinárodní srovnávací výzkum a poskytují p řístup k výchozím materiál ům a pokro čilým 
výzkumným nástroj ům, jakož i k výsledk ům stávajícího výzkumu v mnoha oblastech. N ěkteré 
z těchto akcí budou provád ěny prostřednictvím infrastrukturních složek programu „Kapacity“ a jiné 
akce budou provád ěny v rámci tohoto tématu. Výzkum bude záviset na p řístupu k ú ředním 
statistickým údaj ům a na jejich využívání. 
Budou provád ěny specifické akce v oblasti ší ření zaměřené na konkrétní skupiny a na širokou 
veřejnost, včetně seminářů a konferencí pro výzkumné pracovníky za ú čelem vým ěny názorů 
s tvůrci politiky a dalšími zú častněnými subjekty, a ší ření výsledk ů pomocí r ůzných médií. 
Bude zajišt ěna vhodná koordinace výzkumu v oblasti sociáln ě-ekonomických a humanitních v ěd 
a prognostických prvk ů v rámci programu „Spolupráce“ a dalších zvláštních program ů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/199 
 Činnosti 
• Růst, zaměstnanost a konkurenceschopnos t ve znalostní spole čnosti 
Činnosti budou zam ěřeny na rozvoj a integraci výzkumu u otázek ovliv ňujících růst, zaměstnanost 
a konkurenceschopnost, aby bylo zajišt ěno lepší a integrované chápání této problematiky pro trvalý 
rozvoj znalostní spole čnosti. Činnosti budou prosp ěšné pro politiku a budou podporovat dosažení 
těchto cílů. Výzkum bude integrovat násl edující aspekty této otázky: 
– Měnící se úlohu znalostí v hospodá řství, včetně úlohy různých druh ů znalostí, schopností a 
dovedností v globálním m ěřítku, formálního a neformálního vzd ělání a celoživotního u čení 
se a nehmotného zboží a investice. 
– Hospodářské struktury, st rukturální zm ěny, včetně prostorových aspekt ů jako je 
regionalizace a internaci onalizace, a otázky produk tivity zahrnující úlohu odv ětví služeb, 
financí, demografie, poptávky a proces ů dlouhodobých zm ěn. 
– Institucionální a politické otázky, v četně makroekonomické politiky, trh ů práce, systém ů 
sociální pé če, celostátních a regioná lních institucionálních s ouvislostí a soudržnosti a 
koordinace politiky. 
L 400/200 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Výzkum se bude zabývat d ůležitými novými výzvami a p říležitostmi souvisejícími se zvýšenou 
globalizací, transformujícími se ekonomikami, p řemísťováním a rozší řením EU; jakož i 
socioekonomickou stabilitou, úlohou technologie a mezinárodním p řenosem technologií, r ůznými 
formami inovací a hospodá řské obnovy, zadáváním výzkumu a vl astním výzkumem, mládeží a 
politikou mládeže, hospodá řskou a spole čenskou iniciativou a hospodá řským potenciálem 
evropského kulturního d ědictví a tv ůrčího odvětví. Otázky zam ěstnanosti se budou týkat 
nezaměstnanosti a nedostate čné zaměstnanosti. 
• Spojení hospodá řských, sociálních a environmentálních cíl ů v evropskou perspektivu 
Cílem je podpo řit společenský cíl spo čívající ve slou čení hospodá řských, sociálních a 
environmentálních cíl ů, a podpořit tak základ pro udržitelný rozvoj. Výzkum v rámci této činnosti 
bude řešit dvě vzájemně spjaté otázky: 
– Způsob, jakým se evropským socioekonomickým model ům a model ům mimoevropským 
podařilo kombinovat cíle, podmínky , za nichž k tomu došlo, v četně úlohy dialogu, 
sociálního partnerství, transformace odv ětví, institucionální zm ěny a schopnosti t ěchto 
modelů čelit novým výzvám. 
– Ekonomická soudržnost mezi regiony a rozvoj m ěst a region ů v rozšířené EU a sociální 
soudržnost (v četně nerovností, sociální ochra ny a sociálních služeb, da ňových politik, 
etnických vztah ů a migrace, vzd ělávání a sociálního vylou čení a zdraví), jakož i její vztah 
k sociálním problém ům, jako jsou chudoba, bydlení, kriminalita, trestná činnost a drogy. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/201 
 – Při řešení těchto otázek se zohlední 
– existence kompromis ů nebo sou činností mezi hospodá řskými, sociálními, 
environmentálními cíli v celosv ětové souvislosti; 
– vzájemné p ůsobení mezi životním prost ředím1, energetikou a spole čností; 
– dlouhodobá udržitelnost; 
– záležitosti rozvojových zemí; 
– prostorová hlediska v četně plánování m ěstského prost ředí, úlohy m ěst, 
metropolitních a jiných m ěstských region ů a související otázky řízení; 
– kulturní otázky; a socioekonomický dopad evro pských politik a evropské legislativy. 
Pozornost bude rovn ěž věnována otázce stát ům blahobytu jako zdroji rozvoje a zam ěstnanosti a 
bydlení přistěhovalců a jejich potomk ů. 
                                                 
1 Globální zm ěnou životního prost ředí se bude zabývat p ředevším téma „životní prost ředí“. 
L 400/202 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Hlavní trendy ve spole čnosti a jejich d ůsledky 
Cílem je pochopit a posoudit p říčiny a důsledky konkrétních klí čových trend ů ve společnosti, které 
mají velký dopad na evropské ob čany, kvalitu jejich života a na politiky, a zajistit tak podporu 
v mnoha oblastech politiky. Empiric ký a teoretický výzkum bude nejprve řešit tři hlavní trendy: 
– demografické zm ěny včetně stárnutí, plodnosti a migrace. Budou řešeny obecné 
společenské a hospodá řské důsledky a otázky, v četně společenského a hospodá řského 
potenciálu aktivního stárnutí a ú činků důchodových systém ů, výzev spojených s migrací a 
integrací a dopad ů na rozvoj m ěst. 
– změny souvisejících aspekt ů životního stylu, rodiny, práce, spot řeby (včetně aspektů 
ochrany spot řebitele), zdraví a kvality života v četně problematiky d ětí, mládeže a 
zdravotně postižených osob a nalezení soula du mezi pracovním a rodinným životem. 
– kulturní interakce v mezinárodním m ěřítku včetně tradic různých spole čností, různorodosti 
populací v četně etnických skupin, multikulturníc h otázek, odlišných identit, jazyk ů a 
náboženských praktik a možných otázek v této souvislosti, nap říklad diskriminace, 
rasismu, xenofobie a netolerance. 
Budou též zahrnuty otázky rovnosti žen a muž ů, nerovností a m ěnících se hodnot. Dále budou 
zkoumány zm ěny ve vnímání kriminality a trestné činnosti a také zm ěny sociální odpov ědnosti 
podniků. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/203 
 • Evropa ve sv ětě 
Cílem je pochopit m ěnící se interakce a vzájemné závislosti mezi sv ětovými regiony, v četně 
transformujících se a rozvojových region ů, a jejich d ůsledky pro p říslušné regiony, a zejména 
pro Evropu, a související otázky řešení vznikajících hrozeb a rizik v celosv ětovém kontextu a jejich 
spojitost s lidskými právy, svobodami a dobrými životními podmínkami. Výzkum se bude týkat dvou souvisejících oblastí: 
– obchodní toky, toky financí, investic, migr ace a jejich dopady; nevyrovnaný rozvoj, 
chudoba a udržitelnost; ekonomické a politické vztahy, globální řízení včetně 
mezinárodních institucí. Budou pr ozkoumány kulturní interakce v četně médií a 
náboženství a jasn ě neevropských p řístupů. 
– konflikty, jejich p říčiny a řešení a podpora míru; vztah mezi bezpe čností a 
destabilizujícími faktory, jako jsou chudoba, kriminalita, zhoršování životního prost ředí, 
nedostatek zdroj ů, nevyrovnaný rozvoj, finan ční nestabilita a zadlužení; terorismus, jeho 
příčiny a následky; politiky v oblasti bezpe čnosti a vnímání nízké míry bezpe čnosti a 
vztahů mezi civilní a vojenskou sférou. 
U obou oblastí bude řešena úloha Evropy ve sv ětě, rozvoj multilateralismu a mezinárodního práva, 
prosazování demokracie a základních práv v četně jejich odlišného vnímání a také otázka, jak je 
Evropa vnímána z vn ě
jšku. 
L 400/204 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Občan v Evropské unii 
V rámci budoucího rozvoje EU je cílem zlepšit ch ápání za prvé záležitostí týkajících vzniku pocitu 
demokratického „vlastnictví“ a aktivního zapojení ob čanů a účinné a demokratické správy v ěcí 
veřejných na všech úrovních v četně inovativních proces ů řízení za ú čelem posílení ú časti občanů a 
spolupráce mezi subjekty ve řejného a soukromého sektoru, a za druhé evropských rozdíl ů a 
společných aspekt ů, pokud jde o kulturu, náboženství, instituce, právo, d ějiny, jazyky a hodnoty. 
Výzkum bude řešit: 
– účast (včetně mládeže, menšin a hledisek rovnosti žen a muž ů), reprezentaci, odpov ědnost 
a legitimitu; evropskou ve řejnou sféru, média a demokracii; r ůzné formy vládnutí v EU, 
včetně řízení hospodá řských a právních záležitostí a úlohy ve řejného a soukromého 
sektoru, procesy politiky a možnosti utvá ření politik; úlohu ob čanské spole čnosti; 
občanství a práva d ůsledky rozší ření a související hodnoty populace. 
– evropské rozdíly a podobnosti, v četně jejich historického p ůvodu a vývoje; rozdíly mezi 
institucemi (v četně norem, praktik a zákon ů); kulturní d ědictví; různé vize a perspektivy 
evropské integrace a rozší ření včetně názorů populace; identity v četně evropské identity; 
přístupy k vedle sebe žijícím kulturám; úlohu jazyk ů, umění a náboženství; postoje a 
hodnoty. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/205 
 • Socioekonomické a v ědecké ukazatele 
S ohledem na zlepšení využívání ukazatel ů v politice je cílem dosá hnout hlubších znalostí v 
souvislosti s jejich využíváním p ři rozvoji a provád ění politiky a navrhovat  vylepšení ukazatel ů a 
metod jejich využívání. Výzkum bude řešit: 
– jakým způsobem jsou ukazatele využívány p ři stanovování politických cíl ů, při rozvoji 
a provádění politik, v r ůzných oblastech a od makroúrovní po mikroúrovn ě, vhodnost 
současných ukazatel ů a jejich využívání, techniky pro jejich analýzu a návrhy nových 
ukazatelů a souborů ukazatelů. 
– jakým způsobem mohou ukazatele a metody jejic h využívání lépe podporovat politiku 
založenou na v ědeckých d ůkazech; ukazatele pro politi ky s vícenásobnými cíli, pro 
koordinaci politik a pro regulaci; podporu ú ředních statistických údaj ů pro tyto ukazatele. 
– využívání ukazatel ů a souvisejících p řístupů pro vyhodnocení výzkumných program ů 
včetně posouzení dopadu. 
L 400/206 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Prognostické činnosti 
Cílem je poskytnout vnitrostátním a regionálním tv ůrcům politik, tv ůrcům politik ve Spole čenství 
a dalším prognostické znalosti pro v časné určení dlouhodobých výzev a oblastí spole čného zájmu, 
které jim pomohou formulovat politiky. Budou zahrnuty čtyři typy činností: 
– rozsáhlá socioekonomická prognostika omezeného po čtu klíčových výzev a p říležitostí pro 
Společenství, zkoumání otázek, jako jsou budoucnost a d ůsledky stárnutí,  migrace, 
globalizace vytvá ření a šíření znalostí, zm ěny kriminality a hlavní rizika. 
– cílenější tematická prognostika rozvoj e vznikajících oblastí výzkumu či stávajících 
průřezových oblastí, jakož i budoucích v ědních obor ů. 
– prognostika týkající se systém ů a politik výzkumu v Evrop ě i jinde a budoucích klí čových 
subjektů. 
– vzájemné u čení se a spolupráce mezi celostátními nebo regionálními prognostickými 
iniciativami; spolupráce mezi EU, t řetí zemí a mezinárodními prognostickými iniciativami. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/207 
 Mezinárodní spolupráce 
Vzhledem k velkému mezinárodnímu rozm ěru výzkumu bude rozvíjena mezinárodní spolupráce ve 
všech oblastech tématu. Na mnohostranném a dvoustranném základ ě budou provád ěny zvláštní 
akce v rámci mezinárodní spolupráce týkající se řady vybraných témat, která budou vymezena 
podle potřeb partnerských zemí i zemí evropských. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum vznikajících pot řeb poskytne prostor, aby mohli výzkumní pracovníci identifikovat a řešit 
výzkumné výzvy, které nejsou uvedeny výše. Bude podporovat inova ční reflexi o výzvách, jimž 
musí Evropa čelit a které nebyly dosud ve velké mí ře projednány, či o dalších kombinacích otázek, 
perspektiv a obor ů. Bude také provád ěn výzkum pro reakci na nep ředvídané politické pot řeby 
v úzké spolupráci se subjekty zapojenými do politiky. 
9. Vesmír 
Cíl 
Podporovat evropský kosmický program se zam ěřením na aplikace, jako je globální monitoring 
životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES), s p řínosem pro ob čany a pro konkurenceschopnost 
evropského kosmického pr ůmyslu. To p řispěje k rozvoji evropské pol itiky pro oblast vesmíru a 
doplní úsilí členských stát ů a dalších klí čových činitelů, včetně Evropské kosmické agentury (ESA). 
L 400/208 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Přístup 
V této oblasti Spole čenství přispěje ke stanovení spole čných cílů založených na požadavcích 
uživatelů a cílech politiky; ke koordinaci činností, k zamezení zdvojování, k usnadn ění 
interoperability a ke zlepše ní nákladové efektivnosti. P řispěje také k definování norem. Evropská 
politika v oblasti vesmíru1 bude sloužit cíl ům veřejných orgán ů a rozhodovacích orgán ů a současně 
posílí konkurenceschopnost evropského pr ůmyslu. Bude provád ěna prostřednictvím evropského 
kosmického programu a sedmý rámcový program p řispěje k podpo ře či doplnění výzkumu 
a technologického rozvoje provád ěného jinými zú častněnými subjekty v Evrop ě, jak veřejnými, tak 
soukromými. 
Akce v rámci tohoto tématu budou podporovat cíle politiky Spole čenství, nap říklad v oblastech 
zemědělství, lesnictví, ry bolovu, životního prost ředí, telekomunikací, bezpe čnosti, rozvoje, zdraví, 
humanitární pomoci, dopravy, v ědy, vzdělání, a také zajistí, aby byla Evropa zapojena do regionální 
i mezinárodní spolupráce. P ředpokládá se, že vesmírné nástroje také p řispějí k vymahatelnosti práva 
v některých z t ěchto oblastí. 
Při zvláštním zam ěření na využívání stávajících schopností v Evrop ě je cílem činností uvedených v 
tomto cíli p ředevším: využívání vesmírných prost ředků pro provád ění aplikací, zejména GMES 
(globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti), které spole čně se systémem Galileo 
představují st ěžejní projekty evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i úsilí p ři průzkumu 
vesmíru a aktivování technologií, které podpor ují strategickou roli Evropské unie. 
                                                 
1 „ Evropská politika v oblasti vesmíru: p ředběžné prvky “ - KOM(2005) 208. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/209 
 Očekává se, že činnosti zam ěřené na aplikace doplní akce provád ěné v rámci jiných témat 
zvláštního programu „Spolupráce“ (zejména akce provád ěné v souvislosti s tématem „životní 
prostředí“ ve spojení s pozorováním Zem ě a s GEOSS a akce v rámci tématu „informa ční a 
komunika ční technologie“). Rovn ěž budou rozvíjeny tematické synergie a související činnosti 
v jiných zvláštních programech. Tyto činnosti budou dopln ěny jinými akcemi zahrnutými v 
rámcovém programu pro konkurenceschopnos t a inovace a v programu pro vzd ělávání a odbornou 
přípravu. 
Výzkumné činnosti a p řenos technologií v rámci tématu by mohly oslovit zejména malé a st řední 
podniky, které vyvíjejí inova ční technologie a pot řebují se seznámit s novými p říležitostmi v oblasti 
vesmírných technologií (spin-in) ne bo vyvíjejí aplikace pro vlastní ve smírné technologie na jiných 
trzích (spin-off). 
Řízení některých částí vesmírných činností by mohlo být sv ěřeno stávajícím externím subjekt ům, 
například ESA1, a jiným subjekt ům a agenturám na evropské nebo vnitrostátní úrovni. V p řípadě 
GMES by mohly být výzkumné činnosti provád ěny v rámci spole čné technologické iniciativy (viz 
příloha III). 
                                                 
1 Na základ ě podmínek rámcové dohody mezi Evropským spole čenstvím a Evropskou 
kosmickou agenturou (Ú ř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 64). 
L 400/210 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Činnosti 
• Aplikace založené na vesmírných tec hnologiích sloužící evropské spole čnosti 
– Globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES) 
Cílem je vyvinout vhodné systémy družicového monitorování a v časného varování, také pro 
bezpečnost občanů, které budou zdrojem jedine čných a globáln ě dostupných údaj ů a budou 
konsolidovat a podn ěcovat vývoj svého opera čního využívání. Tento program bude rovn ěž 
podporovat rozvoj opera čních služeb GMES, které rozhodovacím orgán ům umožňují lépe předvídat 
či zmírňovat krizové situace a záležitosti týkající se řízení životního prost ředí a bezpe čnosti a 
zvládání p řírodních pohrom, po čínaje „zrychlenými“ službami v oblastech reakce ve stavu nouze, 
monitorování zem ě a námořních služeb. Výzkumné činnosti by m ěly především p řispívat k co 
největšímu využívání údaj ů GMES shromážd ěných z vesmírných zdroj ů a k jejich integraci s údaji 
z jiných pozorovacích systém ů do ucelených produkt ů, které mají poskytovat informace a cílené 
služby kone čným uživatel ům prostřednictvím ú činné integrace údaj ů a správy informací. Další 
družicové technologie (nap ř. komunikace, navigace) budou p řípadně integrovány do rozvoje služeb 
GMES. Výzkumné činnosti by m ěly rovněž přispívat k posílení mon itorovacích technik 
a souvisejících techno logických nástroj ů, aby byly v p řípadě nutnosti vyvinuty nové vesmírné 
systémy nebo zlepšena interoperabilita systém ů současných a aby se umožnilo jejich využití 
v předoperačních a opera čních službách reagujících na r ůzné typy požadavk ů. Výzkum by m ěl 
podporovat vývoj udržitelných systém ů vycházejících z vesmírnýc h technologií a systém ů in situ 
(včetně těch, které jsou umíst ěny na zemi a na palub ě letadel), zejména: pro sledování zem ě, oceánů 
a pro řešení krizí s častým snímkováním vysokého rozlišení u velmi d ůležitých oblastí, v četně 
citlivých, m ěstských a rychle se rozvíjejících ob lastí; pro prevenci rizik a jejich řízení a všechny 
typy nebezpe čí, a to posílením jejich propojení se sy stémy, jež nejsou založeny na vesmírných 
technologiích.  
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/211 
 • V oblasti životního prost ředí požadavky zahrnují získávání nezávislých poznatk ů o stavu a 
vývoji udržitelného využívá ní obnovitelných zdroj ů (jako jsou vegetace a lesy), mok řadech, 
rozšiřování pouští, p ůdním krytu v četně sněhu a ledu a využívání p ůdy, zásobování 
potravinami, zem ědělském prost ředí a rybolovu, propadech  a zásobách uhlíku; 
atmosférických procesech a chemii a stavu mo ří. Bude rovn ěž zohledn ěn šestý ak ční plán ES 
pro ochranu životního prost ředí týkající se politik v oblasti životního prost ředí, které sledují 
změnu klimatu, kvalitu ovzduší, p ůdy a vody. 
• V oblasti bezpe čnosti požadavky zahrnují lepší získávání, p řístupnost a vým ěnu údajů 
a informací pot řebných v souvislosti s řešením naléhavých situací a jejich řízením. Bude 
podpořena prevence/zmír ňování, sledování, řízení rizik a posuzování p řírodních 
a technologických rizik, jakož  i humanitární pomoc pro ú čely řádného posouzení pot řeb 
a nouzového plánování v p řípadě přírodních pohrom (nap říklad lesních požár ů, záplav a 
zemětřesení) a humanitárních krizí (uprchlíci, vnit řně vysídlené osoby atd.). Zváží se rovn ěž 
podpora pro provád ění politik Spole čenství, jako nap říklad vytvo ření prostoru svobody, 
bezpečnosti a práva a v oblasti ostrahy hranic. 
L 400/212 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 – Bezpečnostní aspekty (dopl ňující výzkum v oblasti bezpe čnosti a činnosti v rámci GMES) 
Zpráva skupiny ES SPASEC1 zdůraznila, že vesmírné služby hrají tak významnou úlohu, pokud jde 
o dobré životní podmínky v evropské spole čnosti, že se ochrana kri tických infrastruktur ve 
vesmírném odv ětví stává prioritou. K tomu m ůže být třeba služeb a schopností v oblasti dohledu 
nad vesmírnými prost ředky a také k ochran ě pozemních infrastruktur. Systém kontroly vesmíru by 
například mohl poskytovat informace o hlavních vlastnostech družic (nap ř. orbitální parametry, 
stav), hlavních vlastnostech potenciáln ě ohrožujících úlomk ů (tj. parametry trajektorie, fyzikální 
parametry) a související informace o kosmickém po časí a objektech v blízkosti Zem ě. V této oblasti 
lze počítat se studiemi proveditelnos ti a financováním demonstra čních projekt ů. 
– Aplikace v oblasti družicové komunikace 
Cílem je podpo řit inovační aplikace a služby v oblasti družicové komunikace, které jsou hladce 
integrované v globálníc h elektronických komunika čních sítích, pro ob čany a podniky v aplika čních 
odvětvích zahrnujících ci vilní obranu, bezpe čnost, elektronickou ve řejnou správu, telemedicínu, 
televzdělávání, vyhledávání a záchra nu osob, cestovní ruch a volný čas, dopravu v četně řízení 
loďstva a osobní navigaci, zem ědělství, lesnictví a meteorologii. D ůraz bude kladen na rozvoj 
nových aplikací a provád ění demonstra čních projekt ů a předoperačních systém ů, u nichž družicová 
komunikace p ředstavuje ú činnou reakci na tyto pot řeby v podob ě služeb GMES. 
                                                 
1 Zpráva skupiny odborník ů o vesmíru a bezpe čnosti (z března roku 2005). 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/213 
 • Průzkum vesmíru 
– Cílem je poskytnout výzkumnou a t echnologickou podporu a maximalizovat 
vědeckou přidanou hodnotu prost řednictvím synergií s iniciativami ESA nebo jiných 
subjektů a agentur na evropské nebo vnitrostátní úrovni v oblasti pr ůzkumu vesmíru, 
včetně souvisejících dopad ů přenosu technologií, a usnadnit v ědecké obci p řístup k 
výsledkům/údajům získaným v pr ůběhu průzkumných misí v rámci evropského 
kosmického programu. Výzkumné činnosti budou provád ěny zejména 
prostřednictvím podp ůrných akcí, studií proveditelnosti a p ředoperačních projekt ů. 
Bude třeba zvážit dodate čné rozměry: základní p říležitosti pro mezinárodní 
spolupráci a význam udržování pov ědomí a šíření výsledk ů. 
– Předpokládají se rovn ěž podpůrné akce a studie prove ditelnosti, jejichž 
prostřednictvím by m ělo být lépe koordinováno úsilí ve vývoji vesmírných teleskop ů 
a detektor ů, jakož i p ři analýze údaj ů ve vědách o vesmíru.  Akce v tomto rámci 
budou dopl ňovat příslušné národní a mezinárodní pr ogramy (zejména ze strany ESA) 
a budou usilovat o prozkoumání možností mezinárodní spolupráce. 
• Výzkum a technologický rozvoj k posílení p řítomnosti ve vesmíru 
– Vesmírná technologie 
Obecným cílem je podpo řit růst konkurenceschopnosti, nákladové efektivnosti a 
nezávislého p řístupu evropského odv ětví vesmírných technologií. 
L 400/214 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Tohoto cíle by mohlo být dosaženo zejména prost řednictvím vesmírného výzkumu a 
rozvoje dlouhodobých pot řeb včetně technologie vesmírné dopravy, a to nap říklad: 
posuzováním dlouhodobých pot řeb; přispíváním k systémovým studiím zohled ňujícím 
požadavky koncových uživatel ů; přispíváním k výzkumu rozvinutých technologií pro p říští 
generace v oblasti vesmírné dopravy a pohonných systém ů. 
– Vesmírné v ědy 
Cílem je p řispívat k rozvoji pokro čilých technologií pro využití ve vesmírných v ědách.  
Vesmírné v ědy neumož ňují pouze hloub ěji pochopit strukturu vesmíru, planetu Zemi a 
sluneční soustavu a nové p řístupy k biomedicín ě a životu a fyzikálním v ědám, ale jsou také 
hnací silou pro nový technol ogický rozvoj a rozvoj řady dalších aplikací, které jsou 
přínosné pro spole čnost. Sedmý rámcový program by m ěl doplnit probíhající v ědecké 
programy, pokud jsou zjišt ěny mezery, a m ěl by podporovat v ědecké činnosti zahrnující 
také činnosti na palub ě Mezinárodní vesmírné stanice (ISS). P ředpokládá se rovn ěž 
provádění podpůrných činností, které mají usnadnit p řístup k vědeckým údaj ům, včetně 
údajů získaných z p ředchozích misí. 
Mezinárodní spolupráce 
Využívání a pr ůzkum vesmíru jsou svou povahou celosv ětovou záležitostí. Ú činná mezinárodní 
vesmírná spolupráce pom ůže posílit politické postavení Unie ve sv ětě, její hospodá řskou 
konkurenceschopnost a její pov ěst v oblasti v ědecké excelentnosti. Spolupráce ve vesmírném 
odvětví rovněž posílí cíle vn ější politiky Spole čenství (nap ř. podporu rozvojových a sousedních 
zemí). 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/215 
 V této souvislosti bude pozornost zam ěřena na rozvoj celkové stra tegie v oblasti mezinárodní 
vesmírné spolupráce, jakož i na rozvoj ú činného koordina čního mechanismu zahrnujícího všechny 
příslušné evropské aktéry. 
Vesmír je t řeba považovat za výsadní odv ětví pro rozvoj mezinárodních činností, zejména 
ve spolupráci s hlavními a vznikajícími vesmír nými velmocemi, jako je Rusko, Spojené státy, Čína, 
Indie, Kanada, Japonsko, Ukrajina a další zem ě, které provád ějí činnosti ve vesmíru. 
Bude se i nadále usilovat o podporu využívání řešení vycházejících z ve smírných technologií pro 
udržitelný rozvoj a preven ci rizik v souvislosti s p řírodními pohromami a humanitárními krizemi, a 
to zejména v Africe. To je v souladu s globálním p řístupem GMES, pokud jde o monitorování 
životního prost ředí1 a bezpečnosti. 
Aby se zajistily lepší p říležitosti pro ú činnou spolupráci a aby se zaru čilo, že nejlepší mezinárodní 
odborné znalosti v odv ětví vesmíru jsou za členěny do evropského kosmického programu, využijí se 
pro dvoustranné nebo mnohostranné projekty, mezinárodní a celosv ětové iniciativy a pro spolupráci 
s transformujícími se ekonomikami a rozvojovými zem ěmi zvláštní akce v oblasti spolupráce. 
Činnosti budou zahrnovat posuzování a sledování mezinárodních závazk ů. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Výzkum v oblasti vznikajících pot řeb umožní inova ční řešení technologické ho rozvoje v oblasti 
vesmírného výzkumu a možné úpravy a aplikace v jiných oblastech (nap ř. řízení zdroj ů, biologické 
procesy a nové materiály). Výzkum pro reakci na nep ředvídané politické pot řeby se může zabývat 
tématy, jako je poskytování vesmírných řešení rozvojovým zemím, rozvoj nových nástroj ů a metod 
pro vesmírné pozorování a komunikaci  souvisejících s politikami Spole čenství a p říspěvky 
k sociálnímu za členění. 
                                                 
1 Nap říklad Kjótský protokol, Úmluva  Organizace spojených národ ů o boji proti rozši řování 
pouští, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti, záv ěry Světového summitu o udržitelném 
rozvoji konaného v roce 2002 a záv ěry summitu skupiny G 8 konaného v roce 2005. 
L 400/216 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 10. Bezpe čnost 
Cíl 
Vyvinout technologie a znalos ti pro budování kapacit pot řebných k zajišt ění bezpečnosti občanů 
před hrozbami, jako nap říklad terorismem, p řírodními pohromami a trestnou činností, a sou časně 
ctít základní lidská práva a soukromí; zajistit optimální a koordinované využívání dostupných a 
vyvíjejících se tec hnologií ve prosp ěch civilní bezpe čnosti Evropy, podn ěcovat spolupráci 
poskytovatel ů a uživatel ů řešení v oblasti civilní bezpe čnosti, zlepšovat konkurenceschopnost 
evropského bezpe čnostního pr ůmyslu a dosáhnout výsledk ů výzkumu, který se řídí konkrétními 
úkoly, s cílem odstranit slab á místa v oblasti bezpe čnosti. 
Přístup 
Bezpečnost v Evrop ě je předpokladem prosperity a svobody. Téma výzkumu v oblasti bezpe čnosti 
je zaměřeno výlučně na civilní aplikace a podporuje provád ění politik a iniciativ Spole čenství 
souvisejících s bezpe čností, jako je nap říklad vytvo ření prostoru svobody, bezpe čnosti a práva, 
doprava, zdraví (v četně programu EU na ochranu zdraví1), civilní ochrana (v četně přírodních a 
průmyslových pohrom), ener getika, životní prost ředí a zahrani ční politiky. Takto bude toto téma 
přínosné pro r ůst, zaměstnanost a konkurencescho pnost evropského bezpe čnostního pr ůmyslu. 
Usnadní r ůzným vnitrostátním a mezinárodním subjekt ům spolupráci a koordinaci, aby se zamezilo 
zbytečnému zdvojování a aby byly prozkoumány syne rgie, kdekoli to bude možné. Bude zam ěřeno 
na řešení nedostatk ů v oblasti kapacit a poskytne jasnou p řidanou hodnotu bezpe čnostním pot řebám 
v Evropě. Hlavní zásadou celého tématu bude respektování soukromí a ob čanských svobod. Nebude 
se zabývat žádnou technologií pro sm rtící nebo destruktivní zbran ě. 
                                                 
1 S cílem zlepšit p řipravenost a reakci na zám ěrné uvolňování biologických nebo chemických 
činitelů. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/217 
 Bude prosazováno dodržování zvláštních požadavk ů týkajících se d ůvěrnosti, avšak transparentnost 
výsledků výzkumu nemusí být nutn ě omezena. Dále je t řeba určit oblasti, které umož ňují současnou 
transparentnost výsledk ů výzkumu. 
Tyto činnosti na úrovni Spole čenství, které nesouvisí s obranou, se budou zabývat čtyřmi oblastmi 
úkolů v rámci civilní bezpe čnosti, které byly ur čeny v reakci na konkrétní výzvy zna čného 
politického významu a evropské p řidané hodnoty, pokud jde o hrozby a potenciální bezpe čnostní 
události, a t řemi oblastmi pr ůřezového zájmu. Každá oblast úkol ů zahrnuje šest fází, jejichž délka 
trvání a d ůraz se liší. Jde o t ěchto šest fází: identifikovat (událost), zabránit (hrozb ě), chránit (cíl), 
připravit (operaci), reagovat (na krizi) a odstranit (následky); p řičemž je uvedeno, jaká úsilí je t řeba 
v jednotlivých fázích vyvinout. První čtyři fáze odkazují na snahy p ředcházet mimo řádným 
událostem a zmírnit jejich potenciální nep říznivý dopad, poslední dv ě odkazují na snahy vyrovnat 
se s mimo řádnou situací a dlouhodobými následky. 
Pro každou fázi jednotlivých oblastí úkol ů je důležitý konkrétní soubor schopností, které musejí 
subjekty odpov ědné za bezpe čnost občanů mít, aby mohly ú činně čelit hrozbám a mimo řádným 
událostem. Schopnosti ukazují, jakým zp ůsobem by m ěly být snahy provád ěny, a budou v řadě 
případů přispívat k více než jedné fázi nebo oblasti úkol ů. Získávání schopností je založeno 
na kombinaci znalostí, technologií a organiza čních opatření. Toto téma bude rovn ěž řešit způsoby 
zajištění účinného spojení mezi posílenými znalostmi a technologiemi, lepším využitím b ěžných 
systémů IKT v oblasti r ůzných operací a rozvíjeným i procesy a jejich skute čným provád ěním 
různými koncovými uživateli, aby tak bylo dosaženo zlepšení evropských bezpe čnostních 
schopností. 
L 400/218 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Výzkum se zam ěří zejména na řešení nedostatk ů v oblasti schopností, a to rozvojem technologií 
a dovedností vyžadovaných konkrétními oblastmi úkol ů a určených přístupem „shora dol ů“, který 
je řízen dialogem s koncovými uživateli v souladu s cíli a prioritami. Do ur čování požadavk ů na 
bezpečnostní výzkum, které mají být řešeny, budou jako koncoví uživatelé bezpe čnostního 
výzkumu zahrnuty ve řejné orgány, soukromý sektor a obyvatelé EU. Bude p řijat přístup 
„systémové analýzy“, který bude řídit analýzu nedostatk ů v oblasti civilní ochrany a požadavk ů v 
oblasti výzkumu a technologií v každé oblasti úkol ů. Činnosti budou zahrnovat analýzu 
bezpečnostních požadavk ů civilních záležitostí. Toto ur čování výzkumných požadavk ů by mělo být 
nepřetržitě důležitou sou částí výzkumu v rámci tohoto tématu. 
Tento přístup zam ěřený na nedostatky ve schopnostech bude dopln ěn přístupem „zdola nahoru“, v 
jehož rámci se zkoumají technologie pro ú čely posouzení, jakým zp ůsobem by mohly být využity 
pro posílení evropské bezpe čnosti. Důležitým aspektem je využíván í excelence ze strany nabídky 
(např. průmyslu, univerzit, výzkumných center) pro p ředkládání inova čních bezpe čnostních řešení. 
Výzkum bude víceoborový a zam ěřený na úkoly a bude sahat od rozvoje technologií a metodik 
k integraci, demonstraci a ov ěřování technologií a systém ů. Je podporována víceú čelová povaha 
technologií, aby se co nejvíce rozší řila oblast jejich uplatn ění a zvýšilo vzájemné obohacení 
a přijímání dostupných a vyvíjejíc ích se technologií v odv ětví civilní bezpe čnosti. Téma 
bezpečnostního výzkumu bude zam ěřeno na přípravu střednědobých a dlouhodobých ú činných 
řešení, která jsou dostate čně přizpůsobivá a inova ční pro boj s p říslušnými hrozbami. Bude rovn ěž 
doplňovat a integrovat výzkum orientovaný na te chnologie a systémy související s civilní 
bezpečností, který je provád ěn v rámci jiných témat. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/219 
 Bezpečnostní výzkum pot řebuje konkrétní pravidla provád ění, která zohlední je ho zvláštní povahu a 
ochrání citlivé informace týkající se bezpe čnosti a která členským stát ům a koncovým uživatel ům 
poskytnou dostatek informací o výsledcích. 
Výzkum se zam ěří výlučně na aplikace v oblasti civilní bezpe čnosti. Je z řejmé, že existují oblasti 
technologií dvojího užití, které se týkají civi lních i vojenských aplikací, a proto bude z řízen rámec 
pro koordinaci s činnostmi Evropské obranné agentury (EDA). Navíc bude bezpe čnostní výzkum 
koordinován s ostatními činnostmi na vnitrostátní a evropské úrovni, aby se zajistila vzájemná 
informovanost a zabránilo se zbyte čnému zdvojování financování. 
Dlouhodobý výzkumný program vypracovaný Evr opským poradním výborem pro výzkum 
v otázkách bezpe čnosti (ESRAB)1 bude podporovat definici obsahu a struktury výzkumu v rámci 
tohoto tématu. 
                                                 
1 Zřízený během tříleté přípravné akce pro výzkum v oblasti bezpe čnosti (PASR 2004-2006). 
L 400/220 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Činnosti 
Činnosti se zam ěří na tyto oblasti úkol ů: 
• Bezpečnost občanů: při činnostech bude kladen d ůraz na aspekty hrozeb p řípadných 
mimořádných událostí nadnárodního význam u, jako jsou pachatelé trestných činů, vybavení 
a zdroje, které používají či které slouží jako mechanismy pro útok. Pro tuto oblast úkol ů je 
potřeba mnoho schopností, z nichž řada souvisí p ředevším s fázemi identifikace, prevence, 
přípravy a reakce. Cílem je zamezit mimo řádné události a zmírnit její p řípadné následky. Aby 
byly tyto schopnosti vytvo řeny s cílem zajistit civilní ochranu, v četně biologické ochrany 
a ochrany proti rizik ům plynoucím z trestné činnosti a teroristických útok ů, bude důraz klade 
například na tyto oblasti: hrozby (chemické, biologické, radiologické a jaderné, CBRN), 
povědomí (nap ř. shromaž ďování zpravodajských informací, uchovávání, využívání, sdílení; 
varování), detekci (nap ř. nebezpe čné látky, výbušniny, činidla typu B nebo C, jednotlivci či 
skupiny, podez řelé chování), identifikaci a autentizaci (nap ř. osob, typu a množství látek), 
prevenci (nap ř. kontrola p řístupu a pohybu, s ohledem na finan ční zdroje, kontrola finan čních 
struktur), p řipravenost (nap ř. posouzení rizik; ochrana CBRN, kontrola zám ěrně uvolněných 
biologických a chemických činidel; posouzení úrovn ě strategických zásob, jako jsou lidské 
zdroje, dovednosti, vybavení, spot řební materiály; s ohledem na události velkého rozsahu atd.), 
neutralizaci (nap ř. raketové st řely, komunikace, vozidla, nedest ruktivní systémy) a omezování 
účinků teroristických útok ů a trestné činnosti, zpracovávání údaj ů pro vymáhání práva. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/221 
 • Bezpečnost infrastruktur a ve řejných služeb: Činnosti se zam ěří na cíle mimo řádných 
událostí nebo pohrom nadnárodního významu, jako nap říklad na infrastruktury zahrnující místa 
významných událostí, d ůležitá místa politického (nap ř. budovy parlament ů) nebo symbolického 
(např. konkrétní památky) významu a ve řejné služby v oblasti energetiky (v četně ropy, elekt řiny, 
plynu), zásobování vodou, dopravu (v četně letecké, vodní, pozemní), komunikaci (v četně 
vysílání), finance, ve řejnou správu, ve řejné zdraví atd. Pro zvládnutí této oblasti úkol ů je třeba 
mnoho schopností, řada z nich se vztahuje p ředevším k fázím ochrany, ale také i p řípravy. Cílem 
je zamezit mimo řádné události a zmírnit její p řípadné následky. P ři získávání požadovaných 
schopností bude kladen d ůraz například na problematiku: anal ýzy, modelování a posuzování 
zranitelnosti fyzických infrastr uktur a jejich provozu; zabezpe čení současných i budoucích 
veřejných i soukromých kritických sí ťově propojených infrastruktur, systém ů a služeb, a to 
s ohledem na jejich fyzické, logické a funk ční aspekty; systém ů kontroly a varování pro 
umožnění rychlé reakce na mimo řádnou událost; ochrany proti kaskádovému efektu 
mimořádných událostí, vymezení a návrhu kritérií pro výstavbu nových bezpe čných infrastruktur 
a veřejných služeb. 
L 400/222 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Inteligentní ostraha a bezpe čnost hranic:  Činnosti budou zam ěřeny na otázky související se 
všemi jednotlivými úrovn ěmi evropské strategie pro bezpe čnost hranic, od postup ů spojených se 
žádostí o vízum na velvysla nectvích a konzulárních ú řadech (úrove ň 1), přes přeshraniční 
spolupráci (úrove ň 2), opatření na hrani čních přechodech pozemních, v p řístavech a na letištích, 
jakož i mezi hrani čními přechody na zelených a modrých hranicích (úrove ň 3) a až k činnostem 
uvnitř evropských vn ějších hranic (úrove ň 4), jako nap říklad vým ěna informací, vyrovnávací 
opatření, Schengenský informa ční systém (SIS), soudní, policejní, celní a hrani ční spolupráce. 
Pro tuto oblast úkol ů je třeba řada schopností, z nichž mnohé souvisí p ředevším s fázemi 
identifikace, zabrán ění a ochrany. Cílem je zamezit mimo řádné události a zmírnit její p řípadné 
následky. 
Při získávání požadovaných schopností bude kladen d ůraz například na problematiku: posílení 
efektivity a ú činnosti všech náležitých bezpe čnostních systém ů, vybavení, nástroj ů a procesů 
používaných na hrani čních přechodech (nap ř. identifikace p řicházejících osob, neinvazivní 
detekce osob a zboží, sle dování látek, odebírání vzork ů, prostorové rozeznávání, v četně sběru a 
analýzy údaj ů atd.); zvýšení bezpe čnosti evropských pozemních a námo řních hranic (nap ř. 
prostřednictvím neinvazivní detekce vozidel, a to  i pod vodou, sledování vozidel, prostorové 
rozeznávání v četně sběru a analýzy údaj ů, dohledu, vzdálených operací atd.); námo řní 
bezpečnosti; posuzování a řízení (nedovolených) migra čních toků. Bude zaveden vhodný rámec 
pro koordinaci s činnostmi Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vn ějších 
hranicích. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/223 
 • Obnovení bezpe čnosti a ochrany v p řípadě krize: Činnosti se zam ěří na technologie, které 
poskytují p řehled o operacích a podporu pro r ůzné operace řízení mimo řádných událostí, 
například pokud jde o civilní ochranu (v četně přírodních pohrom a pr ůmyslových nehod), 
humanitární pomoc a záchranné  úkoly. Pro tuto oblast úkol ů je třeba mnoho schopností, z nichž 
řada souvisí p ředevším s fázemi p řípravy, reakce a odstra ňování následk ů. Cílem je zmírnit 
následky mimo řádné události. P ři získávání požadovaných schopností bude kladen d ůraz 
například na problematiku:  všeobecné organiza ční a opera ční připravenosti na mimo řádné 
bezpečnostní události (nap ř. koordinace mezi organizacemi a komunikace v p řípadech nouze, 
posuzování strategických zásob, strategické inventá ře atd.), krizového řízení (nap ř. integrované 
prostředky varování a řízení, posuzování mimo řádné události a prior itní požadavky, integrace 
různorodých činitelů a zdrojů, evakuace a izolace, neutralizace a omezování ú činků 
teroristických útok ů a trestné činnosti atd.), zásah ů v nepřátelském prost ředí, mimo řádné 
humanitární pomoci a řízení následk ů a kaskádových efekt ů mimořádné události (nap ř. 
fungování systém ů veřejné zdravotní pé če, nepřetržité fungování podnik ů, opatření na budování 
důvěry, obnova p řerušeného či zničeného fungování spole čnosti atd.). 
L 400/224 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Výše uvedené oblasti budou podporovány činnostmi v následujících oblastech pr ůřezového zájmu: 
• Integrace, vzájemné propojení a interoperabilita bezpe čnostních systém ů: činnosti spojené 
se zpravodajskou činností, shromaž ďováním informací a civilní ochranou umožní výkon nebo 
budou přispívat k výkonu technologií pot řebných pro budování výše jmenovaných schopností, a 
proto se zam ěří na průřezové otázky, nap říklad na: posílení inter operability a vzájemné 
komunikace systém ů, vybavení, služeb a proces ů, včetně vymáhání práva, protipožárních 
informačních infrastruktur, informa čních infrastruktur civilní ochrany a léka řských informa čních 
infrastruktur, a sou časně zajištění jejich spoleh livosti, ochrany d ůvěrnosti a integrity informací, 
sledovatelnosti všech transakc í a jejich zpracování atd. Činnosti se budou také zabývat 
normalizací a otázkami odborné p řípravy (a to také s ohledem na kulturní, lidskou a organiza ční 
interoperabilitu). 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/225 
 • Bezpečnost a spole čnost:  činnosti jsou pr ůřezové povahy a m ěly by se provád ět prostřednictvím 
interakce p řírodních v ěd, technologie a jiných v ěd, zejména v ěd politických, sociálních a 
humanitních. D ůraz bude kladen na cílené kulturní a socioekonomické analýzy, jakož i na 
analýzy systémových rizik, tvorbu scéná řů a na další výzkumné činnosti související nap říklad 
s těmito tématy: bezpe čnost coby vyvíjející se koncep t (ucelená analýza bezpe čnostních pot řeb 
s cílem definovat hlavní funk ční požadavky na řešení měnící se oblasti bezpe čnosti); vzájemné 
závislosti, zranitelná místa v d ůsledku pohrom a nové hrozby (nap ř. v oblasti terorismu a 
organizované trestné činnosti); postoj ob čanů v krizových situacích (nap ř. vnímání terorismu a 
trestné činnosti, chování dav ů, veřejné chápání ob čanských práv a sociokulturních forem 
ochrany a p řijetí bezpe čnostních (a ochranných) kontrol); p řipravenost ob čanů na teroristické 
útoky; otázky týkající se ko munikace mezi orgány a ob čany v krizových situacích; zvýšení 
veřejného pov ědomí o hrozbách; orientace ob čanů, pokud jde o vnit řní poradní systémy a 
systémy pomoci v oblasti bezpe čnosti v členských státech a na úrovni EU; behaviorální, 
psychologické a jiné náležité analýzy pachatel ů teroristických útok ů; etické otázky spojené s 
ochranou osobních údaj ů a integritou informací. Výzkum se také zam ěří na rozvoj statistických 
ukazatelů souvisejících s trestnou činností, aby bylo možné posoudit zm ěny v kriminalit ě. 
• Koordinace a strukturování výzkumu v oblasti bezpe čnosti: tato oblast tvo ří platformu pro 
činnosti, jež mají koordinovat a strukturovat vnitros tátní, evropské a mezinárodní výzkumné úsilí 
v oblasti bezpe čnosti, rozvíjet synergie mezi civilním, bezpe čnostním a obranným výzkumem, 
jakož i koordinovat aspekty poptávky  a nabídky týkající se výzkumu. Činnosti se zam ěří na 
zlepšení náležitých právních podmínek a postup ů. 
L 400/226 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Mezinárodní spolupráce 
Mezinárodní spolupráce na činnostech spojených s výzkumem v oblasti bezpe čnosti se bude 
provádět v souladu s vnit řními i vnějšími aspekty politik Spole čenství. Vzhledem ke zvláštní 
citlivosti této oblasti bude mezi národní spolupráce zvažována jednotliv ě s ohledem na zapojené 
země. Konkrétní požadavky a kritéria pro mezinárodní spolupráci mohou být up řesněny 
v pracovním programu. 
Zváží se zvláštní akce v obl asti mezinárodní spolupráce p řinášející vzájemný prosp ěch, jako je 
výzkum týkající se bezpe čnostních činností celosv ětové použitelnosti, nap ř. řízení rozsáhlých 
pohrom. 
Reakce na vznikající pot řeby a nep ředvídané politické pot řeby 
Téma týkající se výzkumu v oblasti bezpe čnosti je povahou i navržením pružné. Činnosti umožní 
přizpůsobit se dosud neznámým bezpe čnostním hrozbám, v četně pohrom, a politickým pot řebám, 
které mohou v souvislosti s nimi vzniknout. Ta to pružnost doplní výše uvedené výzkumné činnosti 
zaměřené na úkoly. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/227 
 PŘÍLOHA II  
ORIENTA ČNÍ ROZD ĚLENÍ PROST ŘEDKŮ 
Orientační rozdělení prost ředků (v milionech EUR): 
 Zdraví 6 100 
 Potraviny, zem ědělství a  rybolov a  biotechnologie 1 935 
 Informa ční a komunika ční technologie 9 050 
 Nanov ědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní 
 technologie 3 475 
 Energetika 2 350 
 Životní prost ředí (včetně změny klimatu) 1 890 
 Doprava (v četně letectví) 4 160 
 Sociáln ě-ekonomické a humanitní v ědy 623 
 Vesmír 1 430  Bezpe čnost 1 400 
CELKEM
1, 2, 3, 4 32 413 
 
                                                 
1 V četně společných technologických iniciativ (v četně finančního plánu atd.) a části koordina čních činností a 
činností mezinárodní spolupráce, které mají být financovány v rámci t ěchto témat. 
2 Cílem bude umožnit, aby alespo ň 15 % finan čních prost ředků programu bylo poskytnuto malým a st ředním 
podnikům. 
3 V četně příspěvku pro Evropskou investi ční banku ur čeného pro finan ční nástroj pro sdílení rizik a 
dosahujícího až 800 milion ů EUR, jak je uvedeno v p říloze III. Témata p řispějí na pom ěrném základ ě, s 
výjimkou tématu sociáln ě-ekonomických a humanitních v ěd, který k finan čnímu nástroji pro sdílení rizik 
nepřispěje. 
 Pro období let 2007-2010 bude p řidělena v ročních splátkách částka 400 milion ů EUR.  
4 Z nich alespo ň 200 milion ů EUR a nanejvýš 250 milion ů EUR bude p řiděleno COST, s výhradou p řezkumu v 
polovině období. Tato finan ční podpora bude poskytnuta prost řednictvím grantu, je nž bude vyplacen na 
základě grantové dohody uzav řené mezi Spole čenstvím a právním subjektem ur čeným COST jako jeho 
prováděcí subjekt, a bude sd ělen Komisi generálním sekretariátem Rady a ur čen v pracovním programu. 
 
L 400/228 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 PŘÍLOHA III 
Finanční nástroj pro sdílení rizik 
V souladu s p řílohou II poskytne Spole čenství (koordina ční a podpůrná akce) Evropské investi ční 
bance (EIB), jež bude partnerem p ři sdílení rizik, p říspěvek na finan ční nástroj pro sdílení rizik.  
Finanční nástroj pro sdílení rizik, kt erý bude spolufinancován Spole čenstvím a EIB, je zam ěřen na 
podporu investic soukromého sektoru v celé Evrop ě do výzkumu, technologického rozvoje a 
demonstrací, jakož i do inovací. 
Příspěvek Spole čenství zvýší schopnost banky řídit rizika, a umožní tak i) rozsáhlejší objem úv ěrů a 
záručních operací EIB pro ur čitou míru rizika a ii) financování evropských akcí v oblasti VTR, 
které jsou rizikov ější, což by bez této podpory Spole čenství nebylo možné, čímž pomůže překonat 
nedostatky trhu. Bude usilovat o: 
• přidanou hodnotu v oblastech, v nichž trh nem ůže poskytnout požadované finan ční prostředky a 
• zajištění katalytického ú činku na pákový efekt v soukromých investicích. 
Příspěvek Spole čenství bude na finan ční nástroj pro sdílení rizik p řidělen v souladu s ustanoveními 
přílohy II. 
Evropská investi ční banka bude poskytovat finan ční prostředky z mezinárodních finan čních trhů a 
záruky svým finan čním partner ům v souladu s vlastními standardními pravidly, p ředpisy a postupy. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/229 
 Tento příspěvek použije podle zásady „kdo d řív přijde, je dřív na řadě“ na poskytování a 
přidělování kapitálu v rámci banky k pokrytí části rizik spojených s operacemi podporujícími 
způsobilé evropské akce VTR. 
EIB na základ ě svého finan čního hodnocení posoudí úrove ň finančních rizik a rozhodne o hodnot ě 
poskytování a p řidělování kapitálu. 
Posouzení a hodnocení rizik, jako ž i následná rozhodnutí ohledn ě poskytování a p řidělování 
kapitálu budou v souladu s b ěžnými postupy banky pro její strukturovaný finan ční nástroj, které 
schvalují a na n ěž dohlíží její akcioná ři a které budou čas od času aktualizovány a upravovány. Tyto 
postupy se kv ůli příspěvku Spole čenství nebudou m ěnit. 
Riziko pro rozpo čet Společenství se týká pouze vyplacených částek nebo částek přislíbených k 
vyplacení. Vzhledem k tomu, že veškeré zbývající  riziko ponese EIB, nevyplývá z toho pro 
rozpočet Společenství žádná odpov ědnost. 
Tento příspěvek Spole čenství bude vyplácen ro čně na základ ě víceletého plánu a s ohledem na 
vývoj poptávky. Ro ční částka se stanoví v pracovním programu na základ ě zprávy o činnosti a 
prognóz p ředložených Evropskou investi ční bankou. 
Víceletý plán bude financován z jednotlivých p řispívajících témat a bude p řípadně přizpůsoben v 
souladu se zásadou pom ěrných příspěvků. 
L 400/230 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Dohoda, která bude po d ůkladných konzultacích s členskými státy uzav řena s EIB, stanoví smluvní 
podmínky, na jejichž základ ě lze používat finan ční prostředky Spole čenství na poskytování 
a přidělování kapitálu. Bude mimo jiné zahrnovat tyto smluvní podmínky: 
• způsobilost akcí Spole čenství v oblasti VTR. Spole čné technologické iniciativy, spole čné 
projekty, sít ě excelence a výzkum ve prosp ěch malých a st ředních podnik ů, financované ze 
strany Spole čenství, jsou automaticky zp ůsobilé, spadají-li jejich cíle do p ředmětu přispívajících 
témat tohoto zvláštního programu. Pr ávní subjekty usazené v jiných t řetích zemích než v 
přidružených zemích jsou rovn ěž způsobilé, pokud se ú častní nepřímých akcí sedmého 
rámcového programu a jsou-li jejich náklady zp ůsobilé pro financování Spole čenstvím. 
Další evropské akce (jako je EUREKA) jsou zp ůsobilé, pokud se týkají výzkumu, 
technologického rozvoje ne bo demonstrací v oblasti p řispívajících témat reagujících na zásady a 
kritéria evropského výzkumu a pokud jsou vyp ůjčovatelé nebo p říjemci záruky právními 
subjekty usazenými v členských státech nebo p řidružených zemích. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/231 
 Finanční nástroj pro sdílení rizik bude poskytnut ve všech členských státech a p řidružených 
zemích s cílem zajistit, aby všechny právní subj ekty, a to bez ohledu na jejich velikost (v četně 
malých a st ředních podnik ů a výzkumných organizací, v četně vysokých škol) a ve všech 
členských státech, mohly využívat tohot o nástroje pro financování svých činností v rámci 
způsobilých akcí. 
Inovační činnosti obchodní povahy jsou pro finan ční nástroj pro sdílení rizik zp ůsobilé pouze 
prostřednictvím vlastního p říspěvku EIB. 
V souladu s na řízením [o pravidlech pro ú čast] přijatým podle článku 167 Smlouvy stanoví 
dohoda rovn ěž postupy, pomocí nichž by Spole čenství mohlo v řádně odůvodněných případech 
odmítnout použití p říspěvku Spole čenství Evropskou investi ční bankou; 
pravidla vymezení podílu finan čního rizika, které bude pokryto p říspěvkem Spole čenství, 
a prahu rizika, p ři jehož překročení může EIB použít p říspěvek Spole čenství, jakož i sdílení 
odpovídajícího p říjmu. 
Výše příspěvku Spole čenství pro jednotlivé operace závisí na hodnocení finan čního rizika 
vypracovaného EIB. O čekává se, že se výše celkového poskytování a p řidělování kapitálu pro 
většinu operací finan čního nástroje pro sdílení rizi k bude pohybovat mezi 15 % a 25 % 
jmenovité hodnoty t ěchto operací. Výše celkové částky příspěvku Spole čenství na poskytování 
a přidělování kapitálu nep řekročí v žádném p řípadě 50 % jmenovité hodnoty p ůjčky nebo 
záruky. V rámci každé operace bude fungovat sdílení rizika. 
ujednání, jejichž prost řednictvím bude Spole čenství sledovat úv ěrové a záru ční operace EIB 
související s p říspěvkem Spole čenství, včetně operací provedených prost řednictvím finan čních 
partnerů EIB. 
EIB může použít p říspěvek Spole čenství pouze pro operace schválené  mezi dnem vstupu v platnost 
tohoto zvláštního programu a 31. prosincem 2013. 
L 400/232 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 O úrocích a p říjmech z p říspěvku Spole čenství během tohoto období podává EIB každoro čně 
zprávu Komisi, která informuje Evr opský parlament a Radu. V souladu s čl. 18 odst. 2 finan čního 
nařízení jsou považovány za p říjmy účelově vázané na finan ční nástroj pro sdílení rizik a zapíší se 
do rozpočtu. 
Při přijímání pracovního programu m ůže Komise rozhodnout o p řerozdělení, pro ú čely jakýchkoli 
jiných nep římých akcí v rámci tématu „Výzkumné in frastruktury“ tohoto zvláštního programu, 
jakékoli částky, jež nebyla použita finan čním nástrojem pro sdílení rizik, a byla tudíž z EIB 
vrácena, a to po hodnocení v polovin ě období uvedeném v p říloze II rámcového programu. Sou částí 
hodnocení v polovin ě období bude externí posouzení dopadu finan čního nástroje pro sdílení rizik. 
Komise bude pozorn ě sledovat, zda je p říspěvek Spole čenství efektivn ě využíván, v četně hodnocení 
ex post úsp ěšných prvk ů akce, a pravideln ě podávat zprávy programovému výboru. Krom ě toho 
Komise hlavní záv ěry o této v ěci zařadí do výro ční zprávy o činnostech v oblasti výzkumu a 
technologického rozvoje a podle článku 173 Smlouvy tuto zprávu zašle  Evropskému parlamentu a 
Radě. 
 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/233 
 PŘÍLOHA IV  
Společné technologické iniciativy a koordinace výzkumných program ů, které nejsou programy 
Společenství 
Společné technologické iniciativy1 
Oblasti výzkumu pro orienta ční seznam spole čných technologických inic iativ jsou vymezeny níže 
na základ ě kritérií stanovených v p říloze I. Tyto spole čné technologické iniciativy řeší řadu 
rozmanitých výzev. Proto je podle toho t řeba navrhnout struktury na základ ě zvláštního p řístupu pro 
jednotlivé p řípady, aby odpovídaly konkrétním vlastnostem p říslušné oblasti výzkumu. V každém 
případě by zvláštní struktura byla ur čena pro účely provedení dohodnutého výzkumného programu 
společné technologické iniciativy a sjednotila by nezbytné ve řejné a soukromé investice 
a koordinovala by evropské úsilí. Spole čenství by mohlo finan čně podpořit provádění výzkumného 
programu na základ ě samostatných návrh ů Další spole čné technologické iniciativy lze ur čovat na 
základě kritérií up řesněných v příloze I a lze je navrhovat b ěhem provád ění sedmého rámcového 
programu. 
• Iniciativa pro inova ční lékařství 
Společná technologická iniciativa pro inova ční lékařství je zam ěřena na zvýšení 
konkurenceschopnosti evropského farmaceutického odv ětví zajišťováním koordinovaného p řístupu 
k překonání p řekážek výzkumu v procesu rozvoje nových lé čiv, ke snížení času potřebného na 
rozvoj léčiv a míry klinického opot řebení nových lé čiv. To umožní rychlejší p řístup k cílen ějším 
léčivům a rychlejší návratnost investic do výzkumu, a tudíž i v ětší využití soukromých investic pro 
další výzkum. 
                                                 
1 Seznam navrhovaných spole čných technologických iniciativ je pouze orienta ční a lze jej 
s ohledem na budoucí vývoj upravit. O každé spole čné technologické iniciativ ě bude 
rozhodnuto jednotliv ě (viz přílohu I, kapitolu „V ědecké a technologické cíle, hlavní rysy 
témat a činností“). 
L 400/234 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Předkonkuren ční výzkum, jak je definován ve strategickém výzkumném programu iniciativy 
pro inova ční lékařství, bude zahrnovat: rozvoj nástroj ů a metod pro lepší p ředvídání vhodnosti, 
bezpečnosti a účinnosti léčiv, inteligentní infrastr uktury pro integraci údaj ů a řízení poznatk ů 
prostřednictvím úzké spolupráce mezi pr ůmyslem, akademickými a klinickými st ředisky při všech 
důležitých krocích. Rovn ěž se bude zabývat vzd ěláváním a nedostatky v odborné p řípravě s cílem 
zajistit dostate čné dovednosti Evropy, aby mohla výsledky výzkumu u činit prosp ěšné pro pacienty. 
Bude zajišt ěna úzká spolupráce mezi Evropským spole čenstvím, pr ůmyslem a dalšími 
zúčastněnými subjekty, nap ř. regulačními agenturami, pacienty, akademickou oblastí, klinickými 
lékaři atd., a také mobilizace ve řejných i soukromých finan čních prost ředků. Strategický výzkumný 
program se bude provád ět prostřednictvím iniciativy pro inova ční lékařství, což je vhodná 
partnerská struktura mezi ve řejnou a soukromou sférou z řízená konkrétn ě k tomuto ú čelu. 
• Nanoelektronické technologie 2020 
Nanoelektronika má pro evropskou konkur enceschopnost strategický význam, nebo ť její výrobky 
jsou klíčové pro umožn ění inovací v jiných odv ětvích (multimedia, telekomunikace, doprava, 
zdraví, životní prost ředí, průmyslové zpracování atd.). Vyžaduj e, aby snahy v oblasti výzkumu, 
vývoje a inovací byly lépe strukturované, optimaliz ované a integrované do ro zsáhlejšího procesu, 
do něhož jsou zapojeny veškeré subjekty d ůležité pro dosažení úsp ěchu v této oblasti. 
Iniciativa bude řešit potřeby technologií využíva jících silikon prost řednictvím čtyř technologických 
oblastí: (i) zmenšování logických a pam ěťových sou částek, aby se zvýšil výkon a snížily náklady, 
(ii) rozvoj funkcí s p řidanou hodnotou, v četně funkcí snímání, ovládání a balení a jejich propojení 
s logikou a pam ětí, aby byla vytvo řena komplexní řešení systém ů na čipu (system-on-chip) a 
systémů v souboru (systems-in-a-package), (iii ) vybavení a materiály, (iv) automatizace 
navrhování. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/235 
 • Vestavěné počítačové systémy 
Vestavěné počítačové systémy – neviditelná elek tronika a software, které výrobk ům a proces ům 
dodávají inteligenci – mají strate gický význam pro konkurenceschopnost d ůležitých evropských 
průmyslových odv ětví, např. automobilového a leteckého pr ůmyslu, pr ůmyslu vyráb ějící spotřební 
elektroniku, telekomunikací, léka řských systém ů a zpracovatelského pr ůmyslu. Zvýšení 
propojitelnosti t ěchto součástek dále vytvá ří potenciál pro zcela nové trhy a spole čenské aplikace, 
v nichž Evropa musí zaujmout výhodné postavení, aby z nich m ěla prospěch. 
Společná technologická iniciativa pro vestav ěné počítačové systémy spojí a zacílí výzkumné snahy 
a využije soukromé i ve řejné investice, aby se sdílela vy soká rizika a udržela vysoká úrove ň 
ambiciózních cíl ů. Iniciativa bude řešit projektování, rozvoj a využívání všudyp řítomných, 
interoperabilních, nákladov ě efektivních, avšak výkonných, bezpe čných a zabezpe čených 
elektronických a softwarových systém ů. Bude poskytovat referen ční návrhy, které nabízejí 
standardní architektonické p řístupy pro konkrétní řady aplikací, middleware umož ňující bezešvou 
propojitelnost a interoperabilitu, inte grované návrhy softwarových nástroj ů a metod pro rychlý 
rozvoj a prototypizaci, jakož i nové p řístupy pro interakci mezi po čítači a skutečným světem. 
• Iniciativa pro vodíkové a palivové články 
Vodíkové a palivové články jsou energetické technologie, které mohou zp ůsobit zásadní zvrat ve 
způsobu, jakým Evropa vyrábí a spot řebovává energii, a mohou poskyt nout mohutný potenciál pro 
rozvoj dlouhodobé, nezávislé a udr žitelné dodávky energie a výrazn ě zvýšit evropskou 
konkurenceschopnost. P řechod k hospodá řství orientovanému na vodí k vyžaduje rozsáhlý výzkum 
a kapitálové investice do vytvá ření nových pr ůmyslových odv ětví, nových struktur dodávkových 
řetězců, infrastruktury a lidských zdroj ů. 
L 400/236 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Společná technologická iniciativa definuje a provede cílený evropský program pro pr ůmyslový 
výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, ab y byly vyvinuty odolné t echnologie pro vodíkové a 
palivové články, a to až k bodu obchodního odb ěru. Hlavními tématy výzkumného programu 
společné technologické iniciati vy bude: rozvoj palivových článků pro aplikace v řadě odvětví; 
udržitelné zásobování vodíkem, v četně výroby, distribuce, uskladn ění a dodávky; integrované 
rozsáhlé demonstrace ro zvíjejících se a pokro čilých technologií ve skute čném provozním kontextu 
a přípravné činnosti pro tržní rámec. To bude provád ěno na základ ě promyšleného a stále se 
vyvíjejícího plánu EU pro technologie a obchod a budou up řesněny strategie pro p řechod a 
dlouhodobé cíle a d ůležité body p ři provádění. 
• Letectví a letecká doprava 
Pokud si má Evropa v budoucnu uchovat udržitelný, inova ční a konkurenceschopný pr ůmysl 
v oblasti letectví a leteck é dopravy, musí si udržet vedouc í postavení v oblasti klí čových 
technologií. Vývoj ekologicky še trných technologií je klí čový pro zajišt ění konkurenceschopnosti 
celého odv ětví letecké dopravy. Inovati vní technologie mají rozhodu jící význam pro udržení 
konkurenceschopnosti v oblastech, v nichž tlak hospodá řské soutěže vzrůstá, a pro znovuzískání 
konkurenceschopnosti v oblastech, v nichž má  Evropa potenciál získat zna čný podíl na trhu, 
například v regionální doprav ě.  Letectví je pr ůmysl, jehož významnou složku tvo ří VTR, a 
současná konkurenceschopnos t evropských spole čností v oblasti letectví a letecké dopravy na 
světových trzích je založena na rozsáhlý ch soukromých investicích do výzkumu (b ěžně 13 až 15 % 
z obratu) b ěhem mnoha desetiletí. Vzhled em ke zvláštnostem tohoto odv ětví závisí nový rozvoj 
často na účinné spolupráci mezi soukromým a ve řejným sektorem. 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/237 
 Určité aspekty strategického výzkum ného programu ACARE vyžadují ur čitou úrove ň dopadů 
a trvalost cíle, což vyžaduje spole čnou technologickou iniciativu zam ěřenou na soudržný a cílený 
program výzkumu pokro čilých technologií a na podporu aspekt ů, jako jsou integrace, rozsáhlé 
ověřování a demonstrace. 
V oblasti letectví a letecké dopravy budou řešeny různé oblasti, nap ř. ekologická a nákladov ě 
efektivní systémy letecké dopravy ( „zelený systém letecké dopravy“) a řízení letového provozu 
podporující politiku jednotného evrops kého nebe a iniciativu SESAR. 
• Globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES) 
Evropa pot řebuje autonomní schopnost za loženou na evropské norm ě pro globální monitorování. 
To výrazn ě pomůže Evropě i jejímu pr ůmyslu v této oblasti, kde její konkurenti siln ě investují do 
rozvoje norem pro globální systémy monitorování. 
GMES musí reagovat na  politický mandát vyjád řený v usnesení Rady ze dne 13. listopadu 2001 o 
zahájení úvodní fáze globálního monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES)1, které 
následovalo po summitu v Göteborgu v červnu roku 2001, ak ční plán týkající se GMES p ředložený 
v únoru roku 20042 a zahrnutí GMES do „iniciativy pro r ůst“ a do seznamu pro „rychlý start“. 
                                                 
1 Úř. věst. C 350, 11.12.2001, s. 4. 
2 „Globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES): z řízení kapacity GMES 
do roku 2008 – (ak ční plán (2004 – 2008)“ - KOM(2004) 65, 3.2.2004. 
L 400/238 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 Budoucnost GMES závisí na výrazných dlouhodo bých investicích jak ze strany uživatel ů, tak 
poskytovatel ů infrastruktur (ve řejných i soukromých). Proto je d ůležité, aby GMES potvrdilo svoji 
jasnou a soudržnou úlohu, kterou mohou uživatelé, ve řejné orgány a pr ůmyslové odv ětví snadno 
identifikovat. To bude nezávisle na specific kých oblastech využití GMES zahrnovat soubor 
přijatých norem a ov ěřovacích mechanism ů a politik, a to vše bude spadat pod jedinou politickou 
odpovědnost. 
Za tímto ú čelem by bylo možné vytvo řit řídicí strukturu GMES v podob ě společné technologické 
iniciativy, v níž se sp ojí všechny náležité zú častněné subjekty a jejich zdroje, zejména organizace 
uživatelů na vnitrostátní a evropské úrovni. 
Společná technologická iniciativa pro GMES by m ěla zajistit úzkou koordinaci činností 
souvisejících s GMES, v četně následujících funkcí: 
– konsolidace uživatelských požadavk ů u každé oblasti uplatn ění GMES, 
– sledování a podpora rozvoje opera čních služeb GMES, s ouvisejících kapacit a 
infrastruktur, 
– případné ov ěřování takových služeb, 
– rozvoj mechanism ů, které mají zajistit dlouhodobý p řístup k údaj ům („nakupování údaj ů“). 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/239 
 Společná technologická iniciativa pro GMES by byla také ú činnou hnací silou p ři prosazování 
aktivní účasti soukromého sektoru, nebo ť by koordinovala a financovala pr ůmysl (včetně malých a 
středních podnik ů) a další p řípadné smluvní strany, které mají v úmyslu p řispět k provád ění GMES 
prostřednictvím náležitých konkuren čních proces ů. 
GMES zajistí Evrop ě vedoucí postavení v oblasti řízení a využívání hlavních infrastruktur, v četně 
strategických vesmírných kapacit. Rovn ěž by mohlo být základem pro ú činné využívání omezených 
přírodních zdroj ů veřejnými i soukromými subjekty. Tím pom ůže zvýšit produktivitu v mnoha 
odvětvích, které pot řebují soudržné a aktuální informace o dostupných prost ředcích. 
Koordinace výzkumných program ů, které nejsou programy Spole čenství1 
Níže je uveden orienta ční seznam iniciativ pro spole čné provád ění národních výzkumných 
programů, na něž by se mohla vztahovat zv láštní rozhodnutí na základ ě článku 169 Smlouvy. 
Během provád ění sedmého rámcového programu mohou být vymezovány a navrhovány další 
iniciativy. 
V případě každého rozhodnutí, pokud bude p řijato a při jeho přijetí, by byla spole čně s organiza ční 
strukturou a p říslušnými orgány řízení nezbytnými pro provád ění akce vytvo řena specializovaná 
prováděcí struktura. V souladu s p řílohou II by Spole čenství mohlo poskytnout finan ční podporu 
ve prospěch iniciativ a mohlo by se aktivn ě účastnit provád ění pomocí takových prost ředků, jež 
jsou pro akci nejvhodn ější. 
                                                 
1 Seznam je pouze orienta ční a navrhované iniciativy podléhají zvláštním rozhodnutím na 
základě článku 169 (viz p řílohu I, kapitolu „V ědecké a technologické cíle, hlavní rysy témat 
a činností“). 
L 400/240 CS Ú řední věstník Evropské unie 30.12.2006 
 • Iniciativa podle článku 169 v oblasti výzkumu Baltského mo ře 
Cílem bude zahájit a provád ět společný program pro výzkum a ro zvoj, který integruje řadu 
národních program ů v oblasti námo řní vědy a udržitelného rozvoje v Baltském mo ři. V souladu 
s řadou mezinárodních, evropských a regionáln ích úmluv, které se zabývají Baltským mo řem, 
umožní tato iniciativa vytvo ření platformy pro syntézu a ší ření nových poznatk ů v této oblasti a 
zajistí nezbytnou podporu výzkumu a rozvoje pro udržitelný rozvoj Baltského mo ře. 
• Iniciativa podle článku 169 v oblasti as istovaného žití 
Společný program výzkumu a rozvoje v obl asti asistovaného žití bude zam ěřen na sjednocení 
národních výzkumných snah, kt eré se zabývají tím, jak m ůže asistované žití zlepšit kvalitu života 
starších lidí a prodloužit dobu, po kterou mohou žít samostatn ě v prostředí svých domov ů a jejich 
okolí. To zahrnuje nap říklad pomoc p ři provádění každodenních činností, usnadn ění společenských 
kontaktů, monitorování zdraví a činností a posílení bezpe čnosti a zabezpe čení. Důraz bude kladen 
na integraci za řízení, systém ů a služeb do nákladov ě efektivních, spolehlivých a d ůvěryhodných 
řešení. Iniciativa se zam ěří na evropskou spolupráci ve velkém m ěřítku s dostate čnou kritickou 
mírou a dlouhodobými závazky. 
• Iniciativa podle článku 169 v oblasti metrologie 
Cílem bude zahájit a provád ět soudržný spole čný program výzkumu a roz voje, který integruje řadu 
národních program ů, jež Evrop ě umožní, aby reagovala na rostoucí poptávku po špi čkové 
metrologii jako nástroji pro inovace a podporu v ědeckého výzkumu a politiky. Iniciativa bude 
podporovat zejména cíle evropských národních systém ů měření, kterých je dosahováno 
prostřednictvím sítí národních metrologických laborato ří. 
 
30.12.2006 CS Ú řední věstník Evropské unie L 400/241 
 PŘÍLOHA V  
Informace, které má Komise poskytnout v souladu s čl. 8 odst. 5 
1. Informace o jednotlivých projektech umož ňující sledovat všechny procesy související s 
jednotlivými návrhy, a zejména: 
– předložené návrhy; 
– výsledky hodnocení pro každý návrh; 
– dohody o grantech; 
– dokončené projekty. 
2. Informace o výsledku každé výzvy k p ředkládání projekt ů a jejich provád ění, zejména: 
– výsledky každé výzvy; 
– výsledek jednání o dohodách o grantech; 
– provádění projekt ů, včetně údajů o platbách a výsledk ů projektů. 
3. Informace o provád ění programu, v četně příslušných informací na úrovni rámcového 
programu, zvláštního programu a jednotlivých témat. 
Tyto informace (zejména pokud jde o návrhy, o jejich hodnocení a dohody o grantech) by m ěly být 
poskytovány v jednotné str ukturované elektronicky čitelné a upravitelné podob ě a měly by být 
přístupné prost řednictvím informa čního systému a systému podávání zpráv založeného na 
informačních technologiích, který umož ňuje okamžitou analýzu údaj ů.