ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(23)

Lepší služby v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a kvalifikovanější pracovní síla by rovněž výrazně podpořily oživení, stejně jako inkluzivní a udržitelný růst ve střednědobém horizontu. V případě bulharského systému vzdělávání a odborné přípravy stále existuje prostor pro zlepšení kvality, relevance pro trh práce a inkluzivity. Bulharsko patří mezi členské státy, u nichž má socioekonomické zázemí nejsilnější vliv na výsledky učení. Náročným úkolem zůstává inkluze romské populace do vzdělávání: míra předčasného ukončení školní docházky je u Romů obzvláště vysoká, stejně jako ve venkovských oblastech. Celková úroveň digitálních dovedností je nízká jak v celé populaci (věk 16–74 let), tak i u mladých lidí (16–19 let). Zlepšení uvedených dovednosti, například prostřednictvím digitálněji zaměřených studijních oborů a programů, by mohlo pomoci přizpůsobit se změnám na trhu práce vyvolaným digitalizací a potřebě pracovat digitálně na dálku. V současnosti ještě 11 % žáků nemá počítač a/nebo přístup k internetu a bez počítače je i 2 000 učitelů. V situaci aktuálně probíhajícího vzdělávání na dálku proto hrozí, že se již značné nerovnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy ještě zhorší, navzdory některým nedávným podpůrným opatřením. Další úsilí zaměřené na zlepšení digitálních znalostí všech žáků a jejich přístupu k odpovídající technické infrastruktuře by mělo dlouhodobý pozitivní vliv na jejich přístup ke vzdělávání, obzvláště u zranitelných skupin včetně Romů, a pomohlo by tak snížit vysokou míru předčasného ukončení jejich školní docházky.
(20)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Jak je uvedeno zejména v integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, udržitelný hospodářský růst Estonska závisí na pokroku směrem k dekarbonizaci, a to snížením uhlíkové náročnosti v energetice, dopravě a budovách, restrukturalizací odvětví ropy z břidlic a zlepšením produktivity zdrojů, což by zahrnovalo i zavedení obchodních modelů oběhového hospodářství. Produktivita zdrojů je v Estonsku jedna z nejnižších v Unii a spotřeba energie je vyšší než průměr EU. Napomoci přechodu k dekarbonizaci, snížit negativní dopad odvětví ropy z břidlic na životní prostředí a podpořit hospodářství by mohla celková strategie pro oběhové hospodářství, která by doplňovala integrovaný vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu. Jelikož je Estonsko periferní země s nízkou hustotou obyvatelstva, je pro jeho hospodářské činnosti a vývoz klíčový dobře fungující a propojený systém dopravy. Dopravní infrastruktura Estonska se potýká s určitými nedostatky v oblasti konektivity a udržitelnosti. Železniční a intermodální doprava je stále nedostatečně rozvinutá. Emise skleníkových plynů ze silniční dopravy se v posledních letech zvýšily a podíl energie z obnovitelných zdrojů v dopravě zůstává pod hranicí, kterou si Estonsko stanovilo jako cíl. Projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických soustav patří ke klíčovým investičním prioritám Estonska, které mají zvýšit jeho bezpečnost a začlenění do vnitřního trhu. Podpora investičních projektů, jež zohledňují otázky životního prostředí a klimatu, má zásadní význam pro udržitelné hospodářské oživení a pro snížení regionálních rozdílů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Estonsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Estonsku z roku 2020. To by Estonsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(17)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Dánsko má dobré výsledky v oblasti digitalizace, jak dokládá srovnávací přehled Evropské komise v oblasti Digitální agendy. Aby si však Dánsko udrželo tuto silnou pozici v dlouhodobém horizontu a zajistilo si konkurenceschopnost a mělo prospěch z digitální transformace, bude muset investovat do digitální infrastruktury i do vzdělávání, odborné přípravy a prohlubování dovedností. Dánský národní plán v oblasti energetiky a klimatu poukazuje na nutnost důležitých investic, které jsou zapotřebí k úspěšnému řešení transformace v oblasti změny klimatu a energetiky. Největší investice jsou nezbytné pro zavedení nových kapacit v pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, přičemž byly zjištěny velké investiční potřeby rovněž u domácností (energetická účinnost a přeměna dodávek tepla), udržitelné dopravy, průmyslu a bioplynu a dálkového vytápění. Cílem dánské politiky v oblasti klimatu je snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 70 % oproti roku 1990 a nejpozději do roku 2050 dosáhnout klimatické neutrality. Za tímto účelem by měla být snížena spotřeba energie, což vyžaduje investice, které sledují komplexní přístup a zaměřují se na odvětví, v nichž jsou úspory energie obzvláště slibné. Hospodářské oživení z krize způsobené pandemií COVID-19 by mohlo být podpořeno předsunutím finančních prostředků plánovaných zelených investic a pokrokem v realizaci ambiciózních investičních projektů v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury, jako je bydlení, větrná energie na moři, energetické propojení a elektrizace kolejových drah. Doprava je největším zdrojem emisí skleníkových plynů v Dánsku a další politická opatření v této oblasti jsou obzvláště relevantní. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Dánsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Dánsku z roku 2020. To by Dánsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(20)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu oživení představují příležitost nasměrovat maltské hospodářství na udržitelnější cestu. Transformace Malty na klimaticky neutrální ekonomiku bude dlouhodobě vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice. Investice do snižování emisí skleníkových plynů popsané ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu a do odstraňování dalších negativních vnějších efektů na životní prostředí, zejména v odvětvích, jako je stavebnictví a doprava, mohou přispět k dosažení dvojího cíle hospodářského oživení a udržitelnosti. Podpora renovace stávajícího fondu budov a cílené programy odborné přípravy pomohou snížit energetickou náročnost budov. Další investice do udržitelné dopravy mohou zajistit přijatelné alternativy k používání osobních automobilů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Maltě mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, jak je uvedeno v příloze D zprávy o Maltě z roku 2020. To by Maltě umožnilo tento fond optimálně využít.
(21)

V této krizové situaci je též nezbytně nutné zlepšit kvalitu a efektivitu vzdělávání a odborné přípravy i jejich relevanci pro trh práce, aby mohlo dojít k jeho rychlému oživení. V době, kdy zvýšený počet lidí může přijít o práci a musí být připraven na přechod do jiného zaměstnání, je vybavení lidí odpovídajícími dovednostmi důležitější než kdy jindy. Omezení volného pohybu poukázalo na to, že Kypr čelí problémům souvisejícím s nízkou úrovní digitálních dovedností. To má negativní dopad na online aktivity, jako je práce na dálku, distanční vzdělávání a využívání služeb elektronického zdravotnictví. Pro kvalitní digitální a distanční vzdělávání je klíčový rovný přístup k infrastruktuře informačních technologií a k internetu, včetně rovného přístupu pro znevýhodněné studenty, jakož i dobře vyškolení učitelé. Aby bylo možné řešit celkově slabé výsledky vzdělávání a odborné přípravy a obecněji zlepšit dovednosti, je nezbytné pokračovat v reformě vzdělávání a zároveň investovat do řešení v oblasti digitálního učení, učení se prací a učňovské přípravy a do rozvoje kompetencí učitelů a školitelů, pokud jde o účinné využívání nástrojů IT. Existuje prostor pro zlepšení slabých výsledků v základních dovednostech a pro zvýšení účasti na vzdělávání dospělých. Aby se urychlilo provádění rekvalifikačních programů, mohly by tyto programy být v co největší míře navrženy tak, aby mohly probíhat online a po skončení pandemie následně podle potřeby začlenit fyzickou přítomnost.
(18)

Podle prognózy Komise z jara 2020 se však nezaměstnanost v roce 2020 zvýší na 8,3 % a v roce 2021 pak klesne na 7,7 %. K omezení růstu míry nezaměstnanosti a opětovnému začlenění těch, kdo přišli o práci v důsledku krize COVID-19, na trh práce jsou zapotřebí účinná krátkodobá a střednědobá politická opatření navržená v úzké spolupráci se sociálními partnery. Toto úsilí by mělo rovněž podporovat skupiny ohrožené chudobou a sociálním vyloučením, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením, s omezenou pracovní schopností a osoby přistěhovaleckého původu. Finsko zavedlo režimy zkrácené pracovní doby, v rámci kterých bylo mnoho zaměstnanců posláno na nucenou dovolenou. Aktivní politiky na trhu práce, včetně opatření zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, by mohly zajistit rychlý a udržitelný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohly být cílené a spojené s odbornou přípravou a následnými opatřeními ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Změna kvalifikace a prohlubování dovedností jsou klíčem k udržení zaměstnatelnosti pracovních sil ve stále digitálnější a ekologičtější ekonomice. Reforma celoživotního vzdělávání by mohla pomoci řešit potřebu zvyšování dovedností dospělých, včetně těch s nízkou kvalifikací, v odvětvích, která jsou relevantní pro trh práce, jako je odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT). K zajištění dovedností, které trh potřebuje v době demografických a technologických změn, bude důležité zachovat relevantnost vzdělávacího systému pro trh práce, a to i zajištěním dostatečného počtu míst na vysokých školách v souladu s výhledem zaměstnanosti pro jednotlivá odvětví a jednotlivé regiony. Aby se zabránilo zhoršení socioekonomické situace nejzranitelnějších skupin v návaznosti na krizi COVID-19, bude mít zásadní význam řešení problému digitální propasti, zejména při zajišťování přístupu znevýhodněných žáků ke kvalitnímu vzdělání. Složitý systém dávek vytváří překážky bránící nástupu do zaměstnání. V zájmu podpory využívání práce na zkrácený a částečný úvazek by měl být účinně zaveden registr příjmů obsahující informace o platech a dávkách v reálném čase, přičemž by se měla zkrátit doba pro vyřizování dávek sociálního zabezpečení. Ve střednědobém horizontu bude důležité, aby Finsko reformovalo systém sociálních dávek s cílem zvýšit zaměstnanost a připravit finský systém sociálního zabezpečení na budoucnost.
(19)

V zájmu podpory hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem, zejména v oblasti digitalizace a zelených odvětví. Lucembursko již zahájilo iniciativy na podporu digitalizace a inovací, ale technologická integrace v podnikatelském sektoru a soukromé investice, jakož i digitalizace veřejných služeb jsou i nadále nízké ve srovnání s vysokým potenciálem prostředí země a jejích ambicí přejít na ekonomiku založenou na datech. Pro podporu malých a středních podniků a pro zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti budou mít zásadní význam investice do digitalizace, pokročilých digitálních dovedností a inovací. Oživení by mělo být rovněž v krátkodobém horizontu dále podpořeno předsunutím ambiciózních zelených investic. Klíčovými odvětvími mohou být zejména udržitelná doprava včetně železnic, udržitelná výstavba, zejména ve vztahu k energetické účinnosti budov, stávajících i nových, a energie z obnovitelných zdrojů. To by přispělo k vytvoření spolehlivého zeleného stimulu a podpořilo Lucembursko při dosahování jeho cílů do roku 2030, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů, jakož i při přípravě podmínek pro neutralitu z hlediska klimatu. Nezbytné zůstává i další zjišťování investičních potřeb a finančních zdrojů pro investice, a to i s ohledem na dopad pandemie COVID-19 na hospodářství a veřejné finance. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Lucembursku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Lucembursku z roku 2020. To by Lucembursku umožnilo tento fond optimálně využít.
(21)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Opětovné oživení hospodářství vyžaduje, aby Irsko pokročilo v plnění ambiciózních investic v oblasti životního prostředí, klimatu, energetiky a infrastruktury. Irsko dosud zaostává v řešení dekarbonizace. Emise skleníkových plynů v dopravě a budovách jsou vysoké a stále rostou. Irsko bude zaostávat za cíli v oblasti energetické účinnosti k roku 2020 a za cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Irsko je závislé na dovozu energie a patří k členským státům s nejvyššími cenami za elektřinu, což by mohlo mít negativní dopad na životní prostředí i na konkurenceschopnost podniků. Transformace Irska na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat značné soukromé a veřejné investice mimo jiné do oblastí obnovitelné energie, energetické infrastruktury, energetické účinnosti a udržitelné dopravy, a to po delšího dobu. Akční plán v oblasti klimatu představuje důvěryhodnou iniciativu, jejímž cílem je zvrátit vývoj emisí. Aby se ambice v této oblasti přeměnily na konkrétní výsledky, bude třeba dosáhnout účinného a trvalého provádění politik a opatření. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Irsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Irsku z roku 2020. To by Irsku umožnilo co nejlépe tohoto fondu využít.
(21)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Politiky na podporu digitální a ekologické transformace země by měly zohledňovat značné regionální rozdíly. Většina městských oblastí v Lotyšsku má vynikající digitální infrastrukturu, avšak pevné širokopásmové pokrytí ve venkovských oblastech, zejména v posledních úsecích, je nízké. Pokračující a ještě intenzivnější úsilí o zavedení vysokorychlostního širokopásmového připojení pomůže digitální infrastrukturu dále zlepšit. K řešení problémů, které přináší přechod na klimaticky neutrální ekonomiku, jsou zapotřebí investice zaměřené na diverzifikaci hospodářství, jeho modernizaci a zvýšení konkurenceschopnosti, mimo jiné prostřednictvím posílení investic do výzkumu a inovací a lidského kapitálu, a na zmírnění socioekonomických nákladů transformace. Environmentální udržitelnost Lotyšska závisí na pokroku směrem k dosažení vyšší energetické účinnosti, provedení vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu, mimo jiné konkrétně v oblasti dopravy a stavebnictví, a na začlenění aspektů environmentální udržitelnosti do dalších hospodářských odvětví, zejména zemědělství a lesnictví. Zlepšení infrastruktury intermodální dopravy v Rize a jejím okolí by usnadnilo mobilitu pracovních sil a také by pomohlo omezit rostoucí spotřebu energie plynoucí z využívání osobních automobilů. Projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických soustav jsou navíc klíčovými investičními prioritami Lotyšska, které mají zvýšit jeho bezpečnost a začlenění do vnitřního trhu. Další investice do energie z obnovitelných zdrojů, zejména větrné energie, a podpora přechodu na oběhové hospodářství s výrazně vyšší mírou recyklace mohou rovněž zlepšit environmentální i hospodářské výsledky a přispět k dosažení cílů v oblasti zmírňování změny klimatu. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Lotyšsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Lotyšsku z roku 2020. To by Lotyšsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(20)

Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice. Veřejné a soukromé investice v roce 2019 sice nadále výrazně rostly, avšak zaostávaly za investičními potřebami. Na úrovni obcí jsou veřejné investice nižší než náhradový poměr, přičemž objem neuhrazených investic se snížil, ale zůstává vysoký (4,0 % HDP) a je nadále brzděn omezeními v oblasti kapacit a plánování. Investice do ekologických technologií a energetiky, které již byly naplánovány, mohou být realizovány přednostně, například projekty v oblasti renovací budov a energie z obnovitelných zdrojů. I přes nedávné iniciativy zůstává splnění krátkodobých a střednědobých cílů v oblasti dekarbonizace a cílů klimatické neutrality pro rok 2050 problematické. To platí i pro cíle v oblasti životního prostředí a energetické účinnosti, neboť cenové pobídky, zejména s ohledem na nízké ceny ropy v důsledku současné krize COVID-19, odrazují od ekologicky a klimaticky šetrného chování. Přeměna Německa na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat rozsáhlé dlouhodobé soukromé a veřejné investice např. do trvale udržitelné energie z obnovitelných zdrojů, do energetické infrastruktury, energetické účinnosti, oběhového hospodářství a udržitelné dopravy. Německý federální kontrolní úřad navíc kritizoval nákladovou efektivnost opatření souvisejících s přechodem na zelenou energii. Aby bylo možné využít přínosů plně integrovaného systému udržitelné energie s konzistentními cenovými signály je zapotřebí většího úsilí a trvalých investic do energetických sítí. Čistou mobilitu lze podpořit prostřednictvím vhodných regulačních opatření a vyššími a rychlejšími investicemi do udržitelné dopravní infrastruktury a řešení v oblasti čisté mobility. Zásadní význam pro podporu oživení směrem k udržitelnějšímu a konkurenceschopnějšímu hospodářství mají další investice do výzkumu a vývoje. Výdaje na vzdělávání a výzkum mírně vzrostly z 9,2 % HDP v roce 2017 na 9,31 % HDP v roce 2018, což znamená, že nebyl splněn předchozí vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Soukromé investice do výzkumu a vývoje se ve velké míře koncentrují ve velkých podnicích. Navzdory politickým opatřením zůstala nabídka bydlení výrazně pod ročním cílem výstavby 375 000 nových bytů mezi lety 2017 a 2021. Tuto nerovnováhu by řešily politiky podporující investice do nového bydlení, které by rovněž zlepšily finanční dostupnost bydlení. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Německu mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Německu z roku 2020. To by Německu umožnilo tento fond optimálně využít.
(23)

Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Krize ještě jasněji ukázala, že Rumunsko nutně potřebuje obnovit práce na veřejné infrastruktuře v oblastech, jako jsou udržitelná doprava, čistá energie a infrastruktura ekosystémových a digitálních služeb. Městská doprava trpí nedostatečnou organizací odvětví a slabou administrativní kapacitou místních poskytovatelů. Systém pro nakládání s odpady se nadále vyznačuje velmi nízkou recyklací komunálního odpadu a velmi vysokou mírou skládkování. Provádění vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu bude vyžadovat investice do čisté výroby a spotřeby energie, jakož i přeměnu regionů s jediným průmyslovým odvětvím a regionů s vysokými emisemi uhlíku. Je třeba zvýšit úsilí o rozšíření a modernizaci infrastruktury pitné vody a odpadních vod. Vzhledem k závažným strukturálním nedostatkům je rovněž nezbytně nutné investovat do sítě pro monitorování ovzduší. Rovněž je třeba modernizovat a zajistit interoperabilitu všech digitálních veřejných služeb, které slouží ke sdílení informací, a to mimo jiné v sociální oblasti, ve vzdělávání a ve zdravotnictví. Dlouhodobý udržitelný růst brzdí velké regionální rozdíly a nízká produktivita některých odvětví. Stejně důležité jsou investice na podporu konkurenceschopnosti hospodářství prostřednictvím podpory činností v oblasti výzkumu a vývoje a inovativních malých a středních podniků a začlenění do strategických hodnotových řetězců Unie. Investice podniků do výzkumu a vývoje jsou i nadále nízké a omezené na malý počet pododvětví, která jsou vysoce závislá na přímých zahraničních investicích. Výsledkem poklesu veřejných prostředků na výzkum a vývoj je špatná kvalita vědy a technologií a slabé propojení mezi akademickou a podnikatelskou sférou. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Rumunsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Rumunsku z roku 2020. To by Rumunsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(22)

Opatření k omezení šíření onemocnění COVID-19 zdůraznila význam investic do digitalizace hospodářství a prokázala relevantnost digitálních infrastruktur. Nízká úroveň míry digitalizace a digitální znalosti podniků v Itálii, zejména malých a středních podniků a mikropodniků, jim zabránila v nabízení v režimu elektronického obchodování a v nabízení úvazků pro práci na dálku a v poskytování a využívání digitálních nástrojů během opatření k omezení šíření nákazy. Investice do digitalizace a dovedností soustavným a včasným prováděním cílených vnitrostátních politik mají zásadní význam pro to, aby se posílily modely elektronického obchodování a pomohlo se podnikům přizpůsobit se, jakož i pro zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti. Ukázalo se, že přístup k rychlé a spolehlivé digitální infrastruktuře je klíčový pro zajištění základních služeb ve vládě, vzdělávání, zdravotnictví a lékařství a pro monitoring a kontrolu epidemie. Itálie dále zaostává v pokrytí připojením optickými vlákny do areálů ve venkovských oblastech. Měla by být přijata konkrétní opatření, která by řešila tento odstup, jakož i dále stimulovala zavádění.