Official Journal L 211 , 04/08/2001 P. 0001 - 0019



NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1601/2001 ze dne 2. srpna 2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka a o konečném výběru uloženého prozatímního cla RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Prozatímní opatření (1) Nařízením (ES) č. 230/2001[2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka a přijala závazky nabídnuté některými vyvážejícími výrobci z České republiky a Turecka. (2) Vzhledem k zjištěným minimálním dumpingovým rozpětím nebyla uložena žádná prozatímní opatření na dovoz z Korejské republiky (dále jen "Korea") a z Malajsie. 2. Následný postup (3) Po oznámení základních faktů a okolností, na jejichž základě bylo rozhodnuto uvalit prozatímní antidumpingová opatření, předložily některé ze dotčených stran písemné připomínky. Stranám, které o toto požádaly, byla umožněno, aby jejich připomínky byly vyslechnuty. (4) Komise pokračovala v hledání a ověřování všech informací, které považovala za nezbytné pro to, aby bylo možné udělat konečné závěry. (5) Všechny strany byly informovány o základních faktech a okolnostech, na jejichž základě se mělo doporučit: a) uložení konečného antidumpingového cla na dovozy z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka a konečný výběr částek získaných prostřednictvím prozatímního cla; b) zastavení řízení o dovozech ocelových lan pocházejících z Koreje a Malajsie bez uložení opatření. (6) Po tomto oznámení jim byla rovněž dána lhůta, během níž bylo možné vznášet připomínky. (7) Ústní a písemné připomínky předložené dotyčnými stranami byly zváženy a, kde to bylo vhodné, byly učiněny konečné závěry dohodou. B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotyčný výrobek (8) V prozatímním nařízení je dotyčný výrobek popsán jako lana a kabely, včetně uzavřených lan, ze železa nebo oceli, ne však z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami (tedy výrobek v tomto průmyslovém odvětví známý pod názvem "ocelové lano"). (9) Některé ze dotčených stran opakovaly svůj požadavek, aby ocelová lana byla rozdělena do dvou skupin: zatímco jedni rozlišovali mezi takzvanými ocelovými lany pro všestranné účely a vysoce výkonnými ocelovými lany, jiní dělali rozdíl mezi standardními lany pro všestranné účely a lany pro zvláštní účely. Bylo řečeno, že je nelze považovat za jediný výrobek, jestliže se vezmou v úvahu jejich rozdílné fyzikální a technické vlastnosti, rozdílné výrobní metody, nemožnost záměny, oddělené cílové trhy a nedostatek konkurence. (10) V tomto ohledu je třeba konstatovat, že ačkoliv ocelová lana jsou vyráběna v široké škále různých typů s jistou měrou fyzikálních a technických odlišností, všechna mají stejné základní fyzikální vlastnosti (tj. ocelové dráty tvořící pramen, prameny obalující jádro a tvořící lana, a jádro samo) a stejné základní vlastnosti (všechny mají určitý počet drátů v prameni, určitý počet pramenů v lanu, určitý průměr a určitou konstrukci). Zatímco výrobky na dolním a na horním konci této škály nejsou zaměnitelné, výrobky ze sousedních skupin zaměnitelné jsou. Bylo proto rozhodnuto, že existuje jistá míra překrývání a konkurence mezi ocelovými lany z různých skupin. Výrobky ve stejné skupině mají navíc různá použití. (11) Za druhé rozdíl mezi ocelovými lany pro všestranné účely a vysoce výkonnými ocelovými lany spočívá ve způsobu jejich použití, tj. ocelová lano vhodné pro různé druhy použití oproti lanu, které lze použít pouze pro zvláštní účely. Je třeba říci, že dotčené strany nebyly schopny prokázat, že existuje jasná dělící čára mezi těmito dvěmi skupinami. Takovéto rozlišení navíc nebere v úvahu fakt, že existují sousední skupiny, ve kterých ocelová lana pro všestranné použití přímo soutěží s lany pro zvláštní použití, a tedy jsou zaměnitelná. (12) Konečně rozlišení mezi standardními a zvláštními ocelovými lany vychází z faktu, že jsou vyráběna podle standardu (ISO, DIN atd.) nebo se standardem neřídí ("zvláštní ocelová lana"; tato zvláštní ocelová lana jsou někdy modifikací standardu) bez ohledu na zvláštní použití těchto ocelových lanek. Je nutno konstatovat, že základní fyzikální a technické vlastnosti jsou společné oběma druhům, tedy jak standardním, tak zvláštním ocelovým lanům. Mimoto existují sousední skupiny, v nichž standardní ocelová lana soutěží se zvláštními ocelovými lany, neboť jsou použitelná pro stejný účel, a tedy jsou zaměnitelná. (13) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtech 9 až 13 prozatímního nařízení. 2. Obdobný výrobek (14) V prozatímním nařízení se dospělo k závěru, že ocelová lana vyráběná a prodávaná průmyslovými podniky Společenství na trhu Společenství jsou podobná ocelovým lanům vyváženým do Společenství z dotyčných zemí a lanům vyráběným a prodávaným na domácích trzích dotyčných zemí. Podobně ocelová lana vyráběná a prodávaná na domácím trhu Koreje jsou podobná ocelovým lanům pocházejícím z Ruska a vyváženým do Společenství. (15) Některé ze dotčených stran argumentovaly tím, ocelová lana prodávaná průmyslovými podniky Společenství ve Společenství nejsou podobná těm, která jsou dovážena z dotyčných zemí. Zejména byl uváděn argument, že z dotyčných zemí byla dovážena hlavně lana pro všestranné použití, zatímco výrobky prodávané průmyslovými podniky Společenství byla většinou vysoce výkonná lana; řízení by se tedy mělo omezit na lana všestranného použití. Bylo rovněž požadováno, aby projektová lana byla vyloučena z působnosti opatření, neboť výrobní odvětví Společenství je v podstatě výhradním dodavatelem pro trh Společenství. (16) Je třeba říci, že v antidumpingové řízením jsou dotyčný výrobek a obdobný výrobek definovány pomocí základních fyzikálních, technických a případně chemických vlastností a pomocí základního druhu použití. Když je dotyčný výrobek, tj. výrobek vyráběný v dotyčných zemích a vyvážený do Společenství, definován, je třeba prozkoumat, zda výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích dotyčných zemí a výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství ve Společenství jsou podobné dotyčnému výrobku. V tomto ohledu je skutečnost, že jistý typ výrobku není vyráběn ve Společenství, irelevantní. (17) Pokud jde zejména o projektová ocelová lana, která jsou navržena podle požadavků zákazníka a jsou vyráběna po uzavření kontraktů přidělených často na základě výběrového řízení, je třeba říci, že mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti, jako ostatní ocelová lana. V každém případě je třeba podotknout, že i když výrobní odvětví Společenství má jasnou výhodu v blízkosti trhu, vyvážejícím výrobcům nic nebrání v účasti na výběrových řízeních. (18) Proto byl udělán závěr, že základní fyzikální a technické vlastnosti a základní způsoby použití ocelových lanek dovážených z dotyčných zemí jsou stejné jako u lanek vyráběných a prodávaných průmyslovými podniky Společenství ve Společenství. (19) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny závěry uvedené ve výčtech 14 až 16 prozatímního nařízení. C. Dumping 1. Obecná metodika a) Běžná hodnota (20) Někteří vyvážející výrobci zpochybnili metodiku použitou při stanovení částek zisku připočítávaných k výrobním nákladům a k prodejním, všeobecným a administrativním výdajům v případě použití konstruovaných běžných hodnot. U ruských a thajských spolupracujících vyvážejících výrobců by se Komise stanovením celkového čistého zisku na základě tržeb realizovaných při obvyklém průběhu obchodování, a nikoli na základě celkového obratu všech domácích tržeb dotyčného výrobku, dopustila nesmyslného nafouknutí rozpětí zisku. U českého spolupracujícího vyvážejícího výrobce měla Komise vynechat domácí prodej těch typů výrobků, jejichž objem představoval méně než 5 % objemu téhož typu vyváženého do Společenství. Protože ceny takovéhoto prodeje se vzhledem k jejich nízké reprezentativnosti při stanovení běžné hodnoty neuvažují, nemělo by se k nim přihlížet ani při stanovení ziskového rozpětí. (21) Podle čl. 2 odst. 6 nařízení (ES) č. 384/96 ("základní nařízení") musí částka zisku vycházet z údajů týkajících se výroby a odbytu při obvyklém průběhu obchodování obdobného výrobku na domácím trhu vyvážející země, pokud jsou takovéto údaje k dispozici. Není proto žádný důvod vyjadřovat rozumné ziskové rozpětí na základě souboru dat zahrnujícího odbyt, ke kterým není možno přihlížet protože jsou mimo obvyklý průběh obchodování. Z toho také plyne, že jakmile se jednou zjistí, že domácí odbyt obdobného výrobku je reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, je potom vhodné uvažovat veškeré tržby realizované při obvyklém průběhu obchodování. Mimoto se zisk použitý při konstrukci běžné hodnoty stanoví na úrovni společnosti a obdobného výrobku. Domácí odbyt při obvyklém průběhu obchodování daného typu může dávat nevypočitatelné výsledky, jestliže byl tento odbyt realizován v nereprezentativních množstvích vzhledem vyváženému objemu. K cenám tohoto prodeje se tedy nepřihlíží, neboť nejsou reprezentativní pro účely stanovení běžné hodnoty srovnatelného vyváženého typu výrobku. Vliv jakýchkoliv nereprezentativních údajů je neutralizován, když je tento odbyt všech výrobků prodaných na domácím trhu agregován na úrovni společnosti za předpokladu, že celkový domácí odbyt při obvyklém průběhu obchodování překračuje 5 % vývozu do Společenství. (22) Thajský spolupracující vyvážející výrobce navíc zpochybnil rozumnost ziskového rozpětí stanoveného výše uvedenou metodikou. Stanovené ziskové rozpětí je výsledkem přímé aplikace příslušné metodiky na údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. (23) Tyto požadavky byly proto zamítnuty. (24) Vhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtech 18 až 25 a 68 až 70 prozatímního nařízení. b) Vývozní cena a srovnání (25) Pro nedostatek nových informací o obecné metodice stanovení vývozní ceny a o srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtech 26 až 28 prozatímního rozhodnutí. c) Dumpingová rozpětí vyšetřovaných společností (26) Byla potvrzena obecná metodika stanovení dumpingových rozpětí vyšetřovaných společností uvedených ve výčtu 29 prozatímního nařízení. (27) Na závěr je třeba poznamenat, že v případech, kdy vyvážející výrobce vyvezl do Společenství více než jeden typ výrobku, byl vážený průměr celkového dumpingového rozpětí stanoven vypočtením dumpingu zjištěného u každého typu bez vynulování záporných rozdílů mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, zjištěných u jednotlivých typů výrobků. d) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností (28) Pro nedostatek nových informací o obecné metodice stanovení zbytkových dumpingových rozpětí byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtech 30 až 34 prozatímního rozhodnutí. 2. Česká republika (29) Pro nedostatek nových informací o nespolupráci jednoho vyvážejícího výrobce z České republiky byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtu 35 prozatímního rozhodnutí. a) Běžná hodnota (30) Po uložení prozatímních opatření podala ŽDB a. s. dodatečné vysvětlení rozdělení prodejních, všeobecných a administrativních výdajů. Tyto výdaje byly opraveny odečtením položek, které k uspokojení Komise neměly prokazatelně žádný vztah k výrobě a odbytu dotyčného výrobku. b) Vývozní cena (31) ŽDB a. s. požadovala, aby se při stanovení vývozní ceny nepřihlíželo k vývozu do Společenství přes jejího souvisejícího vývozce. Toto bylo založeno na tvrzení, že tento související vývozce už nebude vyvážet ocelová lana do Společenství, protože ŽDB a. s. zrušila v prosinci 2000 (po skončení vyšetřovaného období) jeden ze svých závodů, který vyrobil většinu ocelových lanek prodávaných souvisejícím vývozcem během vyšetřovaného období. (32) Tento argument byl nepřijatelný. Události, které nastaly po skončení vyšetřovaného lze vzít výjimečně v úvahu za předpokladu, že uložení antidumpingového cla na základě vyšetřovaného období by bylo zjevně nevhodné. K těmto událostem by však bylo možné přihlédnout pouze tehdy, jestliže by jejich účinky byly zjevné, trvalé, nemanipulovatelné a nepramenily by z úmyslného jednání dotčených stran. Prostý fakt, že jeden z výrobních závodů byl uzavřen, nebrání souvisejícímu vývozci v prodeji ocelových lanek vyrobených v jiném závodě ŽDB a. s. Je třeba podotknout, že tento související vývozce skutečně během vyšetřovaného období příležitostně prodával ocelová lana vyrobená v tomto druhém závodě. Bylo proto rozhodnuto, že nejsou splněny podmínky pro přihlédnutí k údajnému zastavení vývozu ocelových lanek souvisejícím vývozcem při stanovení vývozní ceny ŽDB a. s. (33) Vhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry uvedené ve výčtu 38 prozatímního nařízení. c) Srovnání (34) ŽDB a. s. zpochybnily 5 % úpravu odpovídající hypotetické provizi, která se odečítá od cen účtovaných souvisejícím vývozcem nezávislým zákazníkům ze Společenství, neboť se nejedná o skutečnou platbu provize. Dále požadovaly, aby se souvisejícím vývozcem bylo zacházeno jako s vývozním oddělením ŽDB a. s. Vzhledem k tomu, že obě společnosti spolu souvisejí a tvoří jeden ekonomický celek, srážka odpovídající hypotetické provizi není oprávněná. (35) Vyšetřováním se zjistilo že související vývozce nenahrazuje vývozní oddělení ŽDB a. s. Vývozní oddělení ŽDB a. s. se totiž samo zabývá vývozem bez účasti souvisejícího vývozce. Spravedlivé srovnání na úrovni ze závodu vyžaduje srážku z cen účtovaných souvisejícím vývozcem nezávislým zákazníkům ze Společenství založenou na hypotetické provizi odpovídající dodatečné obchodní roli souvisejícího vývozce, kterou je možno považovat za podobnou roli obchodníka pracujícího za provizi. 5 % úprava byla tedy potvrzena. (36) ŽDB a. s. požadovaly úpravu konstruované běžné hodnoty vzhledem k nákladům na balení, protože tyto náklady jsou zahrnuty v prodejních, všeobecných a administrativních výdajích a byla provedena úprava vývozní ceny odpovídající ceně navijáků. Komise zjistila, že údajné rozdíly v nákladech na balení zahrnuté ve vývozní ceně a v běžné hodnotě neexistují. Částky vykázané jako náklady na dopravu, pojištění a balení v prodejních, všeobecných a administrativních výdajích totiž nezahrnují žádné náklady na balení, neboť se rovnají částkám požadovaným jako úprava odpovídající pouze tuzemské dopravě a pojištění. I za předpokladu, že ŽDB a. s. opomněly rozepsat náklady na dopravu, pojištění a balení ve své žádosti o úpravu běžné hodnoty, není tento požadavek oprávněný, protože úprava byla provedena s ohledem na vykázanou částku odpovídající tuzemské dopravě a pojištění. Tento požadavek byl tedy zamítnut. (37) Úprava odpovídající dopravním nákladům byla u jedné transakce provedena tak, že byly použity skutečné náklady, neboť v prozatímní fázi byla pro nedostatek jiných údajů založena na odhadu. (38) Kromě výše uvedených případů, kde byly provedeny opravy, se tímto potvrzují prozatímní závěry popsané ve výčtech 39 a 40 prozatímního nařízení. d) Dumpingové rozpětí (39) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotyčného výrobku porovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu výrobku. (40) Po revizi výpočtů bylo stanoveno toto konečné dumpingové rozpětí vyjádřené procentem dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - ŽDB a. s.: 30,7 %. (41) Pro nedostatek nových informací byla potvrzena metodika stanovení zbytkového dumpingového rozpětí vyložená ve výčtu 43 prozatímního nařízení. Touto metodikou stanovené konečné dumpingové rozpětí je 47,1 %. 3. Korejská republika a) Běžná hodnota (42) Pro nedostatek nových informací o metodice stanovení běžné hodnoty byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 45 až 49 prozatímního nařízení. b) Vývozní cena (43) Pro nedostatek nových informací o metodice stanovení vývozní ceny byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtu 50 prozatímního nařízení. c) Srovnání (44) Pro nedostatek nových informací o metodice srovnání byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 51 až 54 prozatímního nařízení. d) Dumpingové rozpětí (45) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotyčného výrobku srovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu výrobku. (46) Po revizi výpočtů byla stanovena tato konečné dumpingová rozpětí vyjádřená procentem dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - Kiswire Ltd: 0 %, - Chung Woo Rope Co.: 0 %, - DSR Wire Corp.: 0 %. (47) Ve výčtu 57 prozatímního nařízení bylo zjištěno, že při srovnání údaji hlášenými Eurostatem se zdá, že tři spolupracující vyvážející vývozci představují celý korejský vývoz dotyčného výrobku do Společenství. Stěžovatel tvrdil, že korejští výrobci, kteří nespolupracují s vyšetřováním, ve skutečnosti během vyšetřovaného období vyváželi do Společenství, a proto tvrdil, že by mělo být uloženo zbytkové clo. Komise následně zjistila, že jeden nespolupracující výrobce skutečně v uvažovaném období vyvážel do Společenství. (48) Ačkoliv úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zjištěno, že jeden výrobce úmyslně nespolupracoval, a proto bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u reprezentativních transakcí spolupracujících vyvážejících výrobců. (49) Konečně byl také přepočítán vážený průměr dumpingového rozpětí Koreje. Pro tento účel bylo nutné podle článku 18 prozatímního nařízení odhadnout podíl vývozu do Společenství od nespolupracujících výrobců. K tomu byla použita data z předchozího řízení pro stejný výrobek. Výsledné dumpingové rozpětí pro Koreu je menší než 2 %, vyjádřeno jako procento z dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením. Proto by podle čl. 9 odst. 3 mělo být ukončeno šetření ohledně Korejské republiky. 4. Malajsie a) Běžná hodnota (50) Pro nedostatek nových informací o metodice stanovení běžné hodnoty byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 59 a 60 prozatímního nařízení. b) Vývozní cena (51) Pro nedostatek nových údajů o metodice stanovení vývozní ceny byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtu 61 prozatímního nařízení. c) Srovnání (52) Pro nedostatek nových informací o metodice srovnání byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 62 a 63 prozatímního nařízení. d) Dumpingové rozpětí (53) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu výrobku srovnán s váženým průměrem průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu. (54) Po revizi výpočtů bylo definitivně stanoveno dumpingové rozpětí vyjádřené procentem dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - Kiswire Sdn. Bhd.: 0 %. (55) Stěžovatel tvrdil, že malajští výrobci, kteří nespolupracovali s vyšetřováním, mohli během vyšetřovaného období vyvážet do Společenství. Protože nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení, nemohla Komise potvrdit, že během vyšetřovaného období skutečně došlo k vývozům od nespolupracujícího vývozce do Společenství. (56) Tímto byly potvrzeny prozatímní závěry vyložené ve výčtu 66 prozatímního rozhodnutí. Proto by podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení mělo být ukončeno vyšetřování ohledně Malajsie. 5. Thajsko a) Běžná hodnota (57) Pro nedostatek nových údajů o metodice stanovení běžné hodnoty byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 68 až 70 prozatímního nařízení. b) Vývozní cena (58) Spolupracující vývozce tvrdil, že Komise měla při konstrukci vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení použít údaje o ziskových rozpětích dosažených jeho souvisejícími dovozci. Tvrdil, že tito související dovozci působili také jako nesouvisející dovozci pro dovoz obdobného výrobku pocházejícího ze třetích zemí a že zisková rozpětí dosažená v tomto obchodu by měla být použita. (59) Čl. 2 odst. 9 však vyžaduje, aby zisková rozpětí použitá při konstrukci vývozní ceny byla rozumná. Zde je třeba poznamenat, že jeden z dotyčných dovozců nemá vůbec žádný zisk a zisk druhého souvisejícího dovozce představuje pouze 0,8 % obratu. Tyto zisky nebylo možné považovat za rozumné, zejména při srovnání se ziskový rozpětím obdrženým od spolupracujících nesouvisejících dovozců v předcházejícím řízení pro stejný výrobek. (60) Kromě toho je otázka, zda ziskové rozpětí dosažené souvisejícím dovozcem v jeho údajné roli nesouvisejícího dovozce lze považovat za spolehlivé, neboť bude se vší pravděpodobností ovlivněno prodejem za ceny transferu mezi příslušnými stranami. (61) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtu 71 prozatímního nařízení. c) Srovnání (62) Spolupracující vývozce tvrdil, že metodika použitá Komisí při úpravě běžné hodnoty typů, které byly navrženy vyvážejícím výrobcem jako velmi podobné, aby bylo možné je uvést na srovnatelnou úroveň s vývozní cenou, není správná, neboť zahrnuje kromě rozdílu ve výrobní ceně částku odpovídající prodejním, všeobecným a administrativním výdajům a zisku, která by v ní neměla být obsažena. (63) V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení: částka úpravy odpovídající rozdílům ve "fyzikálních vlastnostech" odpovídá rozumnému odhadu tržní ceny tohoto rozdílu. Proto se rozumný odhad nemůže omezovat na rozdíly ve výrobních nákladech a musí zahrnovat rozumnou částku odpovídající prodejním, všeobecným a administrativním nákladům a také zisku. (64) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 72 a 73 prozatímního nařízení. d) Dumpingové rozpětí (65) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotyčného výrobku srovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu. (66) Po revizi výpočtů bylo definitivně stanoveno dumpingové rozpětí vyjádřené procentem dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - Usha Siam Steel Industries Public Company Limited: 28,9 %. (67) Pro nedostatek nových údajů o metodice stanovení zbytkového dumpingového rozpětí byly potvrzeny prozatímní závěry výčtu 76 prozatímního nařízení. Toto konečné zbytkové dumpingové rozpětí je 42,8 %. 6. Turecko a) Běžná hodnota a vývozní cena (68) Pro nedostatek nových údajů o metodice stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny byly potvrzeny prozatímní závěry výčtů 78 až 80 prozatímního nařízení. b) Srovnání (69) Byly předloženy nové důkazy ohledně úpravy běžné hodnoty požadované jedním vyvážejícím výrobcem a odpovídající 3 % dani z dovážených surovin kupovaných za opožděných platebních podmínek, kterážto daň by nebyla vybírána u surovin, jež mají být použity pro výrobu ocelových lanek určených k vývozu. K uspokojení Komise bylo dokázáno, že tato 3 % daň se týká surovin obsažených v ocelových lanách prodávaných na domácím trhu, ale nebyla vybírána u surovin obsažených v lanách vyvážených do Společenství. Tento požadavek byl tedy přijat. (70) Jeden vyvážející výrobce opakoval svou žádost o úpravu běžné hodnoty odpovídající rozdílům v úrovni obchodování na základě argumentu, že všechny vývozy do Společenství byly určeny maloobchodníkům, zatímco domácí prodej byl určen maloobchodníkům a koncovým uživatelům. Byla předložena nová vysvětlení a důkazy s cílem dokázat, že tento vyvážející výrobce plnil v těchto dvou distribučních kanálech různé funkce. Výše uvedené informace byly předloženy ve velmi pokročilém stadiu vyšetřování a nikdy dříve o nich nepadla zmínka, ačkoliv byly po přečtení odpovědi na dotazník a později znovu na místě pokládány dotazy ohledně různých funkcí plněných vzhledem k domácím koncovým uživatelům a maloobchodníkům. Odpověď na dotazník, odpověď na žádost o další informace vysvětlení obdržená na místě ospravedlňovaly cenový rozdíl výhradně na základě faktu, že maloobchodníci museli výrobek dále prodat, a proto nemohli akceptovat ceny na úrovni uživatele. Mimoto Komise znovu prověřila, zda existuje trvalý rozdíl v cenách tím, že porovnala ceny účtované koncovým uživatelům a maloobchodníkům za stejný typ ocelového lana a ve stejný měsíc vzhledem k vysoké inflaci v Turecku ve vyšetřovaném období. Toto srovnání ukázalo velké odchylky v cenách ve stejné kategorii domácích zákazníků a nezjistilo, že ceny pro koncové uživatele byly pravidelně vyšší. Za těchto okolností byl tento požadavek zamítnut a byly potvrzeny prozatímní závěry výčtu 83 prozatímního nařízení. (71) Kromě výše uvedených případů, kde byly provedeny opravy, byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 81 a 83 až 88 prozatímního nařízení. c) Dumpingové rozpětí (72) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotyčného výrobku srovnán s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu. (73) Po revizi výpočtů bylo definitivně stanoveno dumpingové rozpětí vyjádřené procentem dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - Celik halat ve Tel. Sanayii A.S.: 55,2 %, - Has Celik ve Halat San Tic A.S.: 17,8 %. (74) Pro nedostatek nových údajů v tomto ohledu byla potvrzena metodika stanovení zbytkového dumpingového rozpětí vyložená ve výčtu 91 prozatímního nařízení. Na tomto základě bylo stanoveno konečné dumpingové rozpětí, a to na stejné úrovni jako nejvyšší rozpětí zjištěné u spolupracujících společností, tj. 55,2 %. 7. Rusko a) Všeobecné aspekty i) Analýza statusu tržní ekonomiky (75) Pro nedostatek nových informací v tomto ohledu byl potvrzen závěr, že jeden ruský vyvážející výrobce byl při šetření považován za nespolupracujícího. Po zveřejnění prozatímního nařízení předložili spolupracující vyvážející výrobci připomínky ohledně stanovení statusu tržní ekonomiky (MES), přičemž většinou opakovali připomínky vznesené dříve, po zveřejnění navrhovaného stanovení statusu tržní ekonomiky a zodpovězené při oznámení prozatímních závěrů. Je třeba poznamenat, že vzhledem tomu, že JSC ChSPZ již měla příležitost vznést připomínky po oznámení navrhovaného stanovení statusu tržní ekonomiky a protože tyto připomínky neodhalily žádná nová fakta ani okolnosti, které by zpochybnily závěry Komise, zůstává stanovení statusu tržní ekonomiky v platnosti po celou dobu vyšetřování v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Námitky vznesené po zveřejnění prozatímního nařízení by však stanovení tržní ekonomiky stejně v žádném případě neovlivnily. (76) Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil zamítnutí své žádosti o status tržní ekonomiky ze tří hlavních důvodů. Společnost tvrdila, že: i) nerespektování tříměsíční lhůty pro stanovení statusu porušilo její právní očekávání, práva na obranu a princip dobré administrativy; ii) žádost o úplnou odpověď na dumpingový dotazník (včetně údajů majících význam pro stanovení běžné hodnoty) společnost zbytečně zatížila a iii) stanovení statusu tržní ekonomiky bylo založeno na chybném výkladu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a na nesprávném výkladu nebo analýze skutečné situace žadatele. Zejména náklady, o kterých bylo zjištěno, že neodrážejí podstatně tržní hodnoty, nebyly podle názoru společnosti hlavními vstupy; společnost má jeden jasně definovaný soubor základních účetních záznamů (a to soubor sestavený podle ruských zákonů); její účetní metody byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a existující rozdíly mezi ruskými a mezinárodními účetními standardy a mohly být důvodem k úpravě nebo vyrovnání, ale ne odmítnutí žádosti o status tržní ekonomiky; platby prostřednictvím náhrady dluhů během vyšetřovaného období byly výjimečné, byly v souladu se skutečnými tržními hodnotami, týkaly se malých nákladových faktorů nesouvisejících s dotyčným výrobkem a nelze je považovat za výměnný obchod nebo náhradní obchod. (77) Ačkoli není sporu o tom, že Komise nebyla schopna dokončit stanovení statusu tržní ekonomiky do tří měsíců od začátku vyšetřování, byly závěry šetření společnosti oznámeny ihned, jakmile to bylo možné v souladu s principem zdravé administrativy. Práva společnosti na obranu ani její očekávání, že bude moci komentovat takovýto návrh a předložit závažné informace ohledně stanovení tohoto statusu, nebyla žádným způsobem poškozena a společnost byla vyzvána, aby představila své názory a jakékoli protiargumenty ohledně navrhovaného stanovení statusu tržní ekonomiky a byla jí dána rozumná lhůta, ve které to mohla udělat. Měla také možnost komentovat výběr analogické země. Jak je uvedeno výše, připomínky obdržené jako reakce na oznámení stanovení statusu tržní ekonomiky, nepřinesly žádná nová fakta ani okolnosti, které by mohly zpochybnit závěry Komise. (78) Bylo považováno za žádoucí požadovat úplnou odpověď na dotazník, aby Komise mohla stanovit běžnou hodnotu na základě údajů dodaných společností v případě, že by status tržní ekonomiky byl oprávněný. Pokud jde o pracovní zátěž způsobenou odpovídáním na dotazník, některé informace v dotazníku měly být také součástí formuláře žádosti o status tržní ekonomiky. V každém případě byly náležitě vzaty v úvahu okolnosti, ve kterých se společnost nachází, a původní termín byl dvakrát o jeden týden prodloužen. (79) V rozporu s tvrzením společnosti ověřování na místě a vysvětlení podané společností odhalila, že u několika důležitých vstupů cena neodráží tržní hodnoty. Je důležité si uvědomit, že společnost měla více než jednu sadu finančních výkazů. Podala i) finanční výkazy v amerických dolarech zpracované v souladu s mezinárodními účetními standardy, ale neprověřené auditem, a ii) finanční výkazy prověřené auditem v souladu a ruskými standardy, jež se liší od mezinárodně přijímaných účetních standardů. Ač několikrát dotázána, společnost nikdy nevysvětlila, jak urovnat zjištěné rozpory mezi různými soubory finančních výkazů, a nebyla schopná dokázat existenci jediného souboru účtů. Navíc nebyl předložen žádný důkaz, že některý z těchto účtů byl prověřen nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů. V dolarovém finančním výkazu z roku 1998 byla zmíněna existence četných "trojúhelníkových" transakcí. Pro rok 1999 společnost nebyla schopna žádné takovéto finanční výkazy předložit, aby bylo možno zjistit, zda tyto praktiky během vyšetřovacího období skončily, a u značného množství transakcí (poplatky za použití pozemku v r. 1999, dodávku vody, tj. všeobecné výdaje týkající se všech výrobků) Komise zjistila, že platby byly provedeny zčásti jinou společností nebo vzájemně vyrovnány, což je praktika, jejíž existenci sama společnost uznala. ii) Volba analogické země (80) Po zveřejnění prozatímního nařízení stěžovatel zpochybnil volbu Koreje jako analogické země místo České republiky. Česká republika byla uvažována (spolu s Brazílií) jako vhodná analogická země v počátečním oznámení. Stěžovatel tvrdil, že volba Koreje zvýhodňuje ruské vyvážející výrobce, což je vidět z rozdílu v prozatímních dumpingových rozpětích mezi Ruskem a Českou republikou. Fakt, že katalogy ruských a českých výrobců nabízejí stejnou škálu ocelových lanek pro domácí i exportní prodej, také činí neplatnými důvody, proč nebyla vybrána Česká republika, vyložené ve výčtu 99 prozatímního nařízení. (81) Důvody, proč je Korea uvažována jako vhodná třetí země s tržní ekonomikou, byly všem dotčeným stranám oznámeny v náležitou dobu během vyšetřování. Připomínky byly obdrženy pouze od dotyčných vyvážejících výrobců, kteří souhlasili s výběrem. Pro nedostatek jakýchkoli námitek byla Korea zvolena jako vhodná analogická země. Navíc fakt, že katalogy českých a ruských výrobců obsahují stejné typy ocelových lanek, je v tomto případě irelevantní, protože existuje jen malý překryv mezi typy ocelových lanek vyváženými ruskými výrobci do Společenství a typy ocelových lanek prodávanými českým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu během vyšetřovaného období. Nebyly předloženy žádné další argumenty, které by zpochybnily vhodnost Koreje jako analogické země. (82) Za těchto okolností bylo potvrzeno rozhodnutí použít Koreu jako vhodnou analogickou zemi. iii) Individuální zacházení (83) Pro nedostatek nových informací o individuálním zacházení byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 101 až 105 prozatímního nařízení. b) Běžná hodnota (84) Spolupracující vyvážející výrobce argumentoval tím, že použití konstruované běžné hodnoty nevhodně nafouklo jeho dumpingové rozpětí. Navrhoval rozšířit používání domácích prodejních cen oslabením některých vlastností používaných k definici rozličných modelů a typů ocelových lanek a tímto způsobem zvýšit počet typů prodávaných na Korejském trhu a srovnatelných s typy vyvezenými do Společenství. (85) Čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoví, že v případě dovozů ze zemí jako je Rusko se běžné hodnoty stanoví na základě ceny nebo konstruované hodnoty v třetí zemi s tržní ekonomikou, ledaže vyvážející výrobce splňuje kritéria vyložená pod písm. c) uvedeného ustanovení. Proto nebylo možné tento požadavek splnit. (86) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtu 106 prozatímního nařízení. c) Vývozní cena (87) Pro nedostatek nových informací o vývozní ceně byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtu 107 prozatímního nařízení. d) Srovnání (88) Spolupracující vyvážející vývozce zpochybnil použití nákladů analogické země při stanovení úprav vývozních cen, pokud jde o dopravu a související náklady (manipulace, nakládání a vedlejší náklady). Tvrdil, že se mají použít vlastní náklady, neboť jsou placeny nezávislým dopravcům a pojišťovatelům, a tedy se řídí tržními cenami. Takovýto přístup by byl rovněž v souladu s přístupem Komise, pokud jde o úpravy týkající se nákladů na provize, balení a úvěry. Spolupracující vývozce také požádal o prověření srážky na dopravní náklady, kterou považuje za nesmyslnou. (89) Požadavek založit úpravu dopravních a souvisejících nákladů utrpěných ruským výrobcem byl nepřijatelný. Tento výrobce totiž neobdržel výhodu zacházení jako se zemí s tržní ekonomikou. Navíc nebyly předloženy důkazy, že tyto náklady odrážejí tržní signály. Srážka na dopravní náklady byla založena na údajích sebraných a ověřených v třetí zemi. Jak bylo požadováno, výsledek byl znovu prověřen a potvrzen. (90) Na základě výše uvedeného požadavku a vzhledem k závěrům vyloženým v předchozím odstavci přehodnotila Komise svůj přístup k nákladům na balení a založila tuto úpravu na údajích získaných v analogické zemi. (91) Úpravy vývozních cen odpovídající úvěrům a provizím zůstaly nezměněné, protože není pravděpodobné, že byly zkresleny prostředím netržní ekonomiky. (92) Kromě výše uvedených případů, kde byly provedeny opravy, byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 108 až 109 prozatímního nařízení. c) Dumpingové rozpětí (93) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotyčného výrobku srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu. (94) Po revizi výpočtů bylo definitivně stanoveno dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny cif (náklady, pojištění a přepravné v ceně) na hranicích Společenství před proclením: - Cherepovetsky Staleprokatny Zavod: 36,1 %. (95) Pro nedostatek nových informací v tomto ohledu byla potvrzena metodika stanovení zbytkového dumpingového rozpětí vyložená ve výčtu 112 prozatímního nařízení. Konečné zbytkové dumpingové rozpětí je 50,7 %. D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ (96) Pro nedostatek nových informací o výrobním odvětví Společenství byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 114 až 120 prozatímního nařízení. E. ŠKODA 1. Sběr údajů o škodě (97) Některé ze dotčených stran nesouhlasily s metodikou Komise, jež spočívala v tom, že informace o dotyčném výrobku, pokud jde o výrobu, kapacitu, využití kapacity, odbyt, zásoby a zaměstnanost, byly vyžadovány od celého výrobního odvětví Společenství a analýza zbývajících ukazatelů škody byla založena pouze na vzorku průmyslových podniků Společenství. Tyto strany tvrdily, že touto metodikou Komise nemůže splnit své povinnosti podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení. (98) Když Komise dospěla k prozatímním závěrům, vyhodnotila závažné ekonomické faktory a ukazatele mající vliv na stav výrobního odvětví v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení a použila metodiku vzorkování popsanou v článku 17 základního nařízení. Vzorkování, jež je plně slučitelné s požadavky čl. 3 odst. 5 základního nařízení, bylo nutné provést vzhledem k počtu stěžovatelů resp. podporujících výrobců Společenství a vzhledem k potřebě omezit šetření na rozumný počet stran, které by bylo možné v daném čase rozumně vyšetřit (vzorek pěti společností). Je třeba konstatovat, že výběr vzorku, ani jeho reprezentativnost nebyly zpochybněny žádnou ze dotčených stran. (99) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla potvrzena metodika popsaná ve výčtech 123 až 125. 2. Zdánlivá spotřeba Společenství (100) Jedna ze dotčených stran zpochybnila tvrzení výčtu 128, že pokles zdánlivé spotřeby v r. 1999 lze vysvětlit prodejem zásob nahromaděných dovozci resp. obchodníky v r. 1998. Argumentovala tím, že důvodem poklesu zdánlivé spotřeby byla rozhodnutí přijatá loďařským a rybářským průmyslem Společenství nakupovat ocelová lana ve třetích zemích bez celního odbavení na hranici Společenství a dále rozhodnutí jistého počtu dovozců zvýšit prodej ocelových lanek pro šelfové vrtné soupravy nacházející se mimo Společenství, aby se tak vyhnuli účinkům antidumpingových opatření. (101) Za prvé je třeba konstatovat, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. (102) Za druhé je třeba připomenout, že zdánlivá spotřeba, tj. objem prodeje realizovaný výrobci Společenství a objem dovozu do Společenství pocházející ze třetích zemí nemusí nutně odrážet skutečnou spotřebu dotyčných uživatelů. (103) Konečně při nízkém procentu nákladů uživatelů, jaké představují ocelová lana (zjištěno v souvislosti s předchozím vyšetřováním), je nepravděpodobné, že by se rybářský a loďařský průmysl rozhodl nakupovat ocelová lana podle svých tras. (104) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 126 až 128 prozatímního nařízení. 3. Kumulativní hodnocení účinků dotyčných dovozů (105) Pro nedostatek nových informací o kumulativním hodnocení účinků dotyčných dovozů byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 129 až 132 prozatímního nařízení. 4. Dovozy z dotyčných zemí a) Objem a tržní podíl dovozů za dumpingové ceny (106) Thajský vyvážející výrobce tvrdil, že jeho vývoz do Společenství byl v průběhu celého uvažovaného období zanedbatelný. (107) Dovozy ocelových lanek pocházející z Thajska představovaly 1,5 % v r. 1999 a 2 % ve vyšetřovaném období, a tedy podle čl. 9 odst. 3 prozatímního nařízení nebyly zanedbatelné. Kromě toho představovaly 4,6 % objemu dovozu dotyčného výrobku ze třetích zemí do Společenství v r. 1999 a 6,5 % ve vyšetřovaném období, a byly tedy nad 3 % prahem stanoveným antidumpingovou dohodou WTO. (108) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry výčtů 133 a 134 prozatímního rozhodnutí. b) Ceny dovozů za dumpingové ceny i) Vývoj cen (109) Pro nedostatek nových informací o vývoji cen byly potvrzeny prozatímní závěry výčtu 135 prozatímního nařízení. ii) Cenové podtržení (110) Jedna dotčená strana prohlásila, že dvojitý měnový převod provedený Komisí - z měny uvedené na faktuře na národní měnu vyvážející země a poté na EURO - odporuje článku 2.4.1 antidumpingové dohody WTO. (111) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 2.4.1 antidumpingové dohody není relevantní pro výpočet cenového podtržení, ale pouze pro stanovení dumpingu. Aby se vyloučily nepřesnosti v důsledku dvou měnových převodů, byly výpočty všech vyvážejících výrobců zrevidovány tak, jak bylo požadováno. Hodnoty cif v měně dodané vyvážejícími výrobci byly přímo převedeny na EURO za použití vhodných směnných kursů. (112) Jeden turecký vyvážející výrobce tvrdil, že úprava odpovídající úrovni obchodování je založena na nevhodném výběru dovozce, protože tento dovozce nebyl ani zákazníkem vyvážejícího výrobce, ani dovozcem ocelových lanek z Turecka. Mimoto výrobce tvrdil, že výše úpravy byla příliš malá. Na podporu tohoto požadavku vyvážející výrobce předložil vzorek svých prodejních faktur pro jisté typy ocelových lanek vydané nesouvisejícímu dovozci ve Společenství a prodejní faktury tohoto dovozce vydané zákazníkům ve Společenství. Později byly na podporu tohoto tvrzení také předloženy finanční výkazy tohoto nesouvisejícího dovozce. Takto získané rozpětí, které odráželo celkové rozdíly mezi nákupem a dalším prodejem, bylo vyšší než rozpětí používané Komisí v prozatímní etapě. (113) Především je třeba poznamenat, že pro nedostatek opodstatněných informací od jediného spolupracujícího nesouvisejícího dovozce, byly ceny vyvážejících výrobců upraveny podle rozdílů v úrovni obchodu na základě dostupných informací, tj. na základě údajů poskytnutých sdružením dovozců ve Společenství a podepřených důkazy předloženými jedním z jeho členů. V tomto ohledu stojí za povšimnutí, že tento nesouvisející dovozce, uváděný tureckým vyvážejícím výrobcem, byl Komisí kontaktován na začátku vyšetřování, avšak neodpověděl na dotazník, ani neposkytl žádné informace. Sdružení dovozců byly předáno oznámení o úpravě a nebyly vzneseny žádné námitky. V této úpravě byly mimoto započteny všechny relevantní náklady utrpěné nesouvisejícími dovozci mezi dovozem a prodejem ze závodu, a úprava tedy neodrážela celkové rozpětí mezi nákupem a další prodejem, jak tvrdil turecký vyvážející výrobce. Vzhledem k uvedeným skutečnostem bylo usouzeno, že úprava provedená v prozatímní fázi přiměřeně odráží rozdíly v úrovni obchodování. Požadavek byl proto zamítnut. (114) Některé ze dotčených stran argumentovaly tím, že v rozporu s tvrzením Komise uvedeném ve výčtu 137 prozatímního rozhodnutí je pevnost v tahu hlavním motorem cen, a požadovaly použití tohoto kritéria, aby se předešlo nafouknutí rozpětí cenového podtržení. (115) Ačkoliv analýza pevnosti v tahu podle jednotlivých výrobků na úrovni společenství nedokázala jasný vliv na ceny, srovnání cen vyvážejícího výrobce s cenami výrobního odvětví Společenství prokázalo, že pevnost v tahu je skutečně faktorem ovlivňujícím ceny. Cenové podtržení bylo tedy přepočítáno se zahrnutím pevnosti v tahu jako kritéria pro kategorizaci výrobku. (116) Na základě metodiky vyložené ve výčtech 136 a 139 prozatímního nařízení a po započtení výše zmíněných úprav a opravě písařských chyb jsou rozdíly v cenách vyjádřené jako procento váženého průměru ceny výrobního odvětví Společenství (ze závodu), tj. rozpětí cenového podtržení, jak ukazuje tato tabulka. Země Společnost Rozpětí cenového podtržení (%) Česká republika ŽDB a.s. 24,1 Rusko Cherepovetsky Staleproklatny Zavod 41,8 Thajsko Usha Siam Steel Industries Plc. 14,2 Turecko Celik Halat ve Tel. Sanayii A.S. 16,4 Has Celik ve Halat San Tic A.S. 27,0 5. Situace výrobního odvětví Společenství a) Investice a schopnost opatřit kapitál (117) Některé z dotčených stran argumentovaly tím, že účinek investic nelze posuzovat pouze podle odpisu a úroku placeného na financování investic, ale že analýza by také měla brát v úvahu úvěruschopnost, dobré jméno a náklady/prospěch z použití finančních zdrojů. (118) Je třeba podotknout, že analýza úvěruschopnosti je provedena ve výčtu 153 prozatímního nařízení. (119) Dobré jméno lze definovat jako částku navíc, kterou je nutno zaplatit za získání prosperujícího podniku nebo jeho části, nad hodnotu čistých aktiv vlastněných tímto podnikem (koupené dobré jméno je kapitalizováno jako aktivum). Jako takové by bylo analyzovány pouze v případě, že by znehodnocení dobrého jména ovlivnilo ziskovost, což se v tomto případě nestalo. (120) Konečně analýza nákladů/prospěchu investic výrobního odvětví Společenství, která přesahuje provedenou analýzu dopadu investic na ziskovost, je mimo rámec tohoto řízení. (121) Tytéž dotčené strany argumentovaly tím, že Komise zjistila v průběhu vyšetřování v předchozím antidumpingovém řízení, že investice výrobního odvětví Společenství významně vzrostly v období 1994 až 1998 a že jejich dopad, pokud jde o odpis nebo úrok placený v uvažovaném období by také měl být předmětem analýzy. (122) Ačkoli odpis v uvažovaném období vzrostl o 9 %, odpis strojů a zařízení ve skutečnosti poklesl o 3 %, což ukazuje, že investice nebyly nadměrné, ale byly nutné pro nahrazení starých, již plně odepsaných strojů. Výše odpisů také odrážejí poplatky v důsledku investic provedených před uvažovaným obdobím. Jak je uvedeno ve výčtu 152 prozatímního nařízení, dopad růstu odpisů na ziskovost je nepodstatný. (123) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 151 až 153 prozatímního nařízení. b) Jiné faktory (124) Pro nedostatek nových informací o jiných závažných poškozujících faktorech byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 141 až 150 a 154 až 157 prozatímního nařízení. c) Závěr o škodě (125) Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje, že po uložení antidumpingových opatření v r. 1999 se situace výrobního odvětví Společenství ve vyšetřovaném období stabilizovala, ale byla stále ještě slabá: výroba zůstávala většinou stabilní, využití kapacit stagnovalo a zásoby zůstávaly většinou na stejné úrovni. Ačkoli odbyt mírně vzrostl z 66 331 v r. 1999 na 67 671 tun ve vyšetřovaném období, tržní podíl výrobního odvětví Společenství, navzdory obnovené a účinné konkurenci zemí, které byly předmětem antidumpingových opatření, nerostl. Prodejní ceny výrobního odvětví zemědělství také zůstávaly v podstatě na stejné úrovni, navzdory uložení antidumpingových opatření v r. 1999. (126) Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Společenství, ačkoliv se během vyšetřovaného období mírně zlepšila ze ztráty - 1,4 %, zůstává na tak nízké úrovni, že dlouhodobá životaschopnost výrobního odvětví Společenství není zaručena. (127) Proto mohlo mít výrobní odvětví Společenství stěží užitek z uložení antidumpingových opatření v r. 1999 vzhledem k vzrůstu objemu dovozu z dotyčných zemí za ceny, které značně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství. (128) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 158 až 161 prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Společenství utrpělo věcnou škodu ve smyslu článku 3 prozatímního nařízení. F. PŘÍČINA (129) Po oznámení prozatímních závěrů některé dotčené strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dovozy za dumpingové ceny a škodou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství a že pokud nějaká škoda vznikla, je třeba ji přičíst společnému působení těchto faktorů: pokles zdánlivé poptávky; sebepoškození způsobené chybnými rozhodnutími přijatými výrobním odvětvím Společenství ohledně jeho investic a výrobní kapacity; dovozy z jiných třetích zemí, včetně dovozů pocházejících z Koreje a Malajsie, u kterých nebyl zjištěn dumping. (130) Protože nebyly předloženy žádné nové informace o situaci ostatních výrobců Společenství a vývoji cen surovin, byly potvrzeny prozatímní závěry uvedená ve výčtech 172, 173 a 180 až 182 prozatímního nařízení. 1. Vývoj zdánlivé spotřeby (131) Některé ze dotčených stran tvrdily, že klesající odbyt a výroba výrobního odvětví Společenství sledují trend zdánlivé spotřeby, což dokazuje, že právě tento trend, a nikoli dovozy za dumpingové ceny, jsou příčinou škody, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. (132) Pokud jde o vývoj zdánlivé spotřeby, je vhodné připomenout závěry výčtů 126 až 128 a 169 až 171 prozatímního nařízení. (133) I když zdánlivá spotřeba v r. 1998 silně vzrostla (9 %), výrobnímu odvětví Společenství to mnoho neprospělo (2 % růst prodeje nesouvisejícím zákazníkům ve Společenství), třebaže vývoz dotyčných zemí do Společenství vzrostl v tomtéž roce, kdy neplatila žádná antidumpingová opatření, o 42 %. Ostrý pokles zdánlivé spotřeby v r. 1999 (-14 %), časově se shodující s uložením antidumpingových opatření, neuškodil dotyčným zemím, které zaznamenaly další 89 % růst svého vývozu do Společenství. Z toho jasně vyplývá, že tím, co způsobuje škodu výrobnímu odvětví Společenství, není pokles spotřeby, ale jiné faktory, a sice stálý, vysoký růst dumpingových dovozů z dotyčných zemí. (134) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 169 až 171 prozatímního nařízení. 2. Sebepoškození v důsledku chybných rozhodnutí o investicích (135) Některé dotčené strany argumentovaly tím, že nízká ziskovost výrobního odvětví Společenství ve vyšetřovaném období byla způsobena chybnými rozhodnutími, které udělalo výrobní odvětví Společenství za účelem zvýšení investic. (136) Jak již bylo vyloženo ve výčtu 122 výše, odpisy strojů a nařízení poklesly v uvažovaném období o 3 %, což dokazuje, že investice nebyly příliš velké, ale byly potřebné pro nahrazení starých, již zcela odepsaných zařízení. Tyto investice zřejmě zvýšily kapacitu, ale bylo nutné udržovat konkurenceschopnost výrobního odvětví Společenství. Nízká ziskovost výrobního odvětví Společenství je především důsledkem nižšího objemu prodeje a skutečnosti, že výrobní odvětví muselo přizpůsobit své ceny nízkým cenám dumpingových dovozů pocházejících z dotyčných zemí. (137) Některé dotčené strany také tvrdily, že jistí výrobci ze Společenství prokázali neschopnost čelit konkurenci, neboť nebyli schopni investovat do nové výrobní technologie, inovovat výrobní linky na základě výzkumu a vývoje a racionalizovat svůj celkový provoz. (138) Bylo zjištěno, že průmyslové podniky Společenství investovaly do nové výrobní technologie, byly schopny inovovat a racionalizovat své provozy. V tomto posledním bodě je užitečné se zmínit o reorganizaci výrobních a prodejních aktivit mnoha výrobců ze Společenství. (139) Byl proto udělán závěr, že situaci výrobního odvětví Společenství ve vyšetřovaném období nelze přičítat pouze chybným rozhodnutím přijatým výrobním odvětvím Společenství ohledně investic. 3. Dovozy z jiných třetích zemí (140) Pokud jde o jiné třetí země, některé dotčené strany žádaly, aby bylo zajištěno, že dopad dovozů z jiných třetích zemí nebude přičítán dovozům z dotyčných zemí. Ruští vyvážející výrobci tvrdili, že dovozy pocházející z Rumunska podbízejí nejen ceny výrobního odvětví Společenství, ale i jejich ceny. a) Korea a Malajsie (141) Dovozy z Koreje a Malajsie zaznamenaly v uvažovaném období značný růst (288 %) a tyto země zvýšily svůj tržní podíl z 2,4 % v r. 1997 na 10 % v uvažovaném období. Bylo zjištěno, že jejich ceny, s výjimkou jednoho korejského vyvážejícího vývozce, podbízely ve vyšetřovaném období prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. (142) Třebaže růst dovozu pocházejícího z dotyčných zemí byl v uvažovaném období nižší (215 %), jejich tržní podíl ve vyšetřovaném období (10,8 %) byl vyšší než podíl Koreje a Malajsie. Mimoto celkové rozpětí podbízení cen zjištěné ve vyšetřovaném období u Koreje a Malajsie bylo podstatně nižší než rozpětí zjištěné u dotyčných zemí. (143) Výrobní odvětví Společenství by tedy se vší pravděpodobností bývalo bylo schopno zvýšit svůj objem prodeje, kdyby nebylo dumpingových dovozů z dotyčných zemí, i přes konkurenci od dovozů pocházejících z Malajsie a Koreje. Dopad těchto dovozů nebyl tak velký, aby porušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a situací výrobního odvětví Společenství. b) Ostatní třetí země mimo Koreu a Malajsii (144) Objem prodeje třetích zemí mimo ty, které byly zahrnuty do současného šetření, poklesl v průběhu vyšetřovaného období o 63 %, především v důsledku dovozů ze zemí podléhajících antidumpingovým opatřením. V této souvislosti se tržní podíl ostatních třetích zemí (mimo dotyčné země, Koreu a Malajsii) snížil z 24,6 % v r. 1997 na 9,7 % ve vyšetřovaném období. Ze zemí jmenovaných dotčenými stranami jako země, které způsobily škodu výrobnímu odvětví Společenství, pouze Polsko a Rumunsko měly ve vyšetřovaném období tržní podíl nejméně 1 %. (145) Pokud jde o Polsko, jeho tržní podíl ve vyšetřovaném období klesl z 3,3 % na 2,9 % a jeho prodejní ceny za kg vzrostly o 23 %. Za těchto okolností nelze tvrdit, že Polsko přispělo k věcné škodě utrpěné výrobním odvětvím Společenství. (146) Pokud jde o Rumunsko, zatímco jeho tržní podíl byl v uvažovaném období stabilní (0,9 % v r. 1997, 1,1 % v r. 1998, 0,9 % v r. 1999 a 1 % v uvažovaném období), dovoz pocházející z této země vzrostl o 8 % z 1 398 tun v r. 1997 na 1 510 tun ve vyšetřovaném období. Ceny za kg rumunských ocelových lanek byly v uvažovaném období, kromě r. 1998, pravidelně vyšší než ceny ruských vyvážejících výrobců a pravidelně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Lze předpokládat, že vezmeme-li v úvahu stabilní tržní podíl Rumunska (který byl zanedbatelný v letech 1997 a 1999), jeho dopad na výrobní odvětví Společenství nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dotyčnými dovozy a situací výrobního odvětví Společenství. (147) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 174 až 179 prozatímního nařízení. 4. Závěr (148) Bylo potvrzeno, že ačkoli jiné faktory, zejména dovoz z Koreje, Malajsie a Rumunska, mohly mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Společenství ve vyšetřovaném období, tento dopad nebyl takový, aby porušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a situací ve výrobním odvětví Společenství. Proto Komise dospěla k závěru, že dovozy z dotyčných zemí, uvažované izolovaně od ostatních vlivů, způsobily výrobnímu odvětví Společenství věcnou škodu, která je popsána ve výčtech 164 až 168 prozatímního nařízení. G. ZÁJMY SPOLEČENSTVÍ 1. Sběr informací a zájmy výrobního odvětví Společenství (149) Pro nedostatek nových informací ohledně sběru informací a zájmech výrobního odvětví Společenství byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 186 až 196 prozatímního nařízení. 2. Zájmy dodavatelského průmyslu (150) Jedna ze dotčených stran tvrdila, že uložení opatření bude mít negativní vliv na dodavatele surovin, neboť Komise nevzala v úvahu škodlivý vliv platných antidumpingových opatření na situaci dodavatelů válcovaného drátu vyvážejících výrobcům ve třetích zemích, kteří podléhají opatřením. (151) Jediný spolupracující dodavatel surovin (výrobce ocelového drátu) uvedl, že uložení opatření bude prospěšné pro jeho podnik. Tato společnost také vyvážela do třetích zemí, včetně zemí, které byly předmětem dřívějšího a současného vyšetřování. Kromě toho závěry prozatímního nařízení ohledně zájmů dodavatelského průmyslu nebyly zpochybněny žádným dodavatelem surovin. (152) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny závěry popsané ve výčtech 197 až 201 prozatímního nařízení. 3. Zájmy dovozců/obchodníků (153) Jedno sdružení dovozců tvrdilo, že vzhledem k tomu, že ocelová lana představují pro většinu dovozců hlavní obchod, potřebují si udržet dostatečný objem prodeje tohoto zboží, aby mohli prosperovat. Dále tvrdil, že výrobci Společenství mají své vlastní propojené distribuční kanály a odmítají prodávat přes nezávislé obchodníky. Při vysokém počtu zemí podléhajících antidumpingovým opatřením se tak situace dovozců bude stávat čím dál svízelnější. (154) Za prvé dotčené strany nepředložily žádnou novou informaci o těchto otázkách, která by mohla změnit závěry z prozatímní etapy. (155) Dále bylo zjištěno, že existují alternativní zdroje dodávek, které nepodléhají opatřením, a to i ve výrobním odvětví Společenství. (156) Ačkoliv je pravda, že mnozí výrobci ze Společenství mají své vlastní integrované distribuční kanály, z informací dodaných výrobním odvětvím Společenství vyplývá, že prodávají i nesouvisejícím dovozcům/obchodníkům ze Společenství. (156) Jiná dotčená strana tvrdila, že opatření odstraní konkurenci ze strany dovozu, což bude ku prospěchu korejských a malajských ocelových lanek, které zaplaví trh Společenství. To dále poškodí výrobní odvětví Společenství, omezí zdroje poptávky a bude to diskriminovat odběratele ocelových lanek pocházejících z dotyčných zemí. (157) Ačkoliv je pravděpodobné, že korejští a malajští vyvážející výrobci zvýší své tržní podíly, není pravděpodobné, že by zaplavili trh Společenství, vzhledem k jejich současnému vysokému využití kapacit a vzhledem ke skutečnosti, že úroveň cenového podtržení zjištěná u těchto zemí je nižší (v případě jednoho korejského vyvážejícího výrobce dokonce nulová) než u dotyčných zemí. Pokud jde o diskriminaci, je důležité podotknout, že diskriminace v tomto případě nenastala, protože na rozdíl od dotyčných zemí u dovozů z Koreje a Malajsie nebyl zjištěn dumping. Argument se proto zamítá. (158) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 202 až 207 prozatímního nařízení. 4. Zájmy uživatelů (159) Pro nedostatek nových informací o zájmech uživatelů byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 208 až 211 prozatímního nařízení. 5. Závěr ohledně zájmů Společenství (160) Vzhledem k výše uvedenému byly potvrzeny prozatímní závěry popsané ve výčtech 212 až 215 prozatímního nařízení, tj. že neexistuje žádný pádný důvod v zájmu Společenství pro neuložení antidumpingových opatření. H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ 1. Míra odstranění škody (161) Za použití metodiky vysvětlené ve výčtech 216 až 219 prozatímního nařízení a s přihlédnutím k úpravám zmíněných ve výčtech 111 a 115 výše a k opravě písařských chyb byly vážené průměry vývozních cen ocelových lanek porovnány s prodejními cenami účtovanými výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství - upravenými tak, aby odrážely ziskové rozpětí 5 %. Rozdíl byl potom vyjádřen jako procento vývozních cen vyvážejícího výrobce na hranici Společenství cif. 2. Konečná antidumpingová opatření (162) Ve světle předešlého bylo usouzeno, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, kromě dvou společností - jedné z Thajska a druhé z Turecka -, u nichž by mělo být uloženo clo ve výši míry škody, která je podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení nižší. Země Společnost Konečné clo (%) Česká republika ŽDB a. s. 30,7 všechny ostatní společnosti 47,1 Rusko Cherepovetsky Staleproklatny Zavod 36,1 všechny ostatní společnosti 50,7 Thajsko Usha Siam Steel Industries Plc. 24,8 všechny ostatní společnosti 42,8 Turecko Celik Halat ve Tel. Sanayii A.S. 31,0 Has Celik ve halat San Tic A.S. 17,8 všechny ostatní společnosti 31,0 3. Zastavení řízení ohledně Koreje a Malajsie bez uložení opatření (163) Vzhledem k výsledkům vyšetřování Koreje a Malajsie a s ohledem na fakt, že dumpingové rozpětí zjištěné u těchto dvou zemí je pod 2 % prahem stanoveným čl. 9 odst. 3 základního nařízení, by mělo být zastaveno řízení bez uložení antidumpingových opatření na dovoz dotyčných výrobků pocházejících z Koreje a Malajsie. Řízení ohledně dovozů z Koreje a Malajsie bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2001/602/ES ze dne 26. července 2001 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením ohledně dovozů některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z České republiky, Korejské republiky, Malajsie, Ruska, Thajska a Turecka a o zastavení řízení ohledně dovozů z Korejské republiky a Malajsie[3]. 4. Závazky (164) Závazky nabídnuté vyvážejícími vývozci z České republiky a Turecka byly v prozatímní etapě přijaty. Stanovené minimální ceny byly změněny tak, aby odrážely konečné závěry vyšetřování. (165) Po oznámení provizorních závěrů nabídli vyvážející vývozci z Ruska a Thajska cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Tím se zavázali prodávat dotyčný výrobek minimálně za ceny, které odstraňují poškozující vliv dumpingu. Tyto společnosti také poskytnou Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, což znamená, že Společenství bude moci plnění těchto tyto závazků účinně sledovat. Kromě toho jsou povaha výrobku a struktura společností a jejich systému prodeje takové, že riziko, že dohodnutý závazek obešly, je velmi nízké. (166) Vzhledem k tomu se nabídky závazků tímto považují za přijaté a dotyčné společnosti byly informovány o základních faktech a okolnostech, na kterých je přijetí založeno. (167) Aby mohla Komise ještě účinněji sledovat dodržování těchto závazků, když je podávána žádost celnímu orgánu o propuštění do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno předložením obchodní faktury obsahující informace uvedené v příloze. Tyto informace jsou nutná také proto, aby celní úřady mohly s dostatečnou přesností zjistit, zda dodávky odpovídají obchodním dokumentům. Nebude-li takováto faktura předložena nebo nebude-li odpovídat výrobkům prezentovaným na celnici, je splatná příslušná sazba antidumpingového cla. (168) Je třeba poznamenat, že v případě porušení nebo zrušení závazku nebo v případě podezření na takové porušení může být uloženo antidumpingové clo podle čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení. (169) Kromě toho bylo šetření dumpingu, škody a zájmu Společenství se zřetelem na dotyčné země provedeno podle čl. 8 odst. 6 základního nařízení bez ohledu na fakt, že v průběhu šetření byly přijaty závazky. Tyto závazky nabídnuté dvěma vyvážejícími výrobci z Thajska a Ruska byly přijaty rozhodnutím č. 2001/602/ES, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu železných a ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, ze železa nebo oceli, ne však z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, kódů KN 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 a 7312 10 99, pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka. 2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky pocházející z níže uvedených zemí tyto: Země Celní sazba (%) Doplňkový kód TARIC Česká republika 47,1 A999 Rusko 50,7 A999 Thajsko 42,8 A999 Turecko 31,0 A999 3. Výše uvedené sazby neplatí pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi, které podléhají těmto antidumpingovým sazbám: Země Společnost Celní sazba (%) Doplňkový kód TARIC Česká republika ŽDB a.s. Bezručova 300, 735 93 Bohumín, Česká republika 30,7 A216 Rusko Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleproklatny Zavod, Rusko, 162600, Cherepovets, Vologda Region, ul. 50-letia Oktiabria, 1/33 36,1 A217 Thajsko Usha Siam Steel Ind. Oublic Company Limited 888/116 Mahatun Plaza Building, Ploenchit Road, Bangkok 10330, Thailand 24,8 A218 Turecko Celik Halat ve Tel. Sanayii A.S. Fahretun Kerim Gokai Cad. No 14 Denizciler is Merkezi A. Blok Kat. 1 31,0 A219 Has Celik ve halat Sanayi Ticaret A.S. Hacilar Yolu 8. Km Kayseri Turkiye 17,8 A220 4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. Článek 2 1. Dovozy pod jedním z následujících doplňkových kódů TARIC, které jsou vyrobeny a přímo vyváženy (tj. expedovány a fakturovány) níže uvedenou společností společnosti ze Společenství, jednající jako dovozce, jsou osvobozeny od antidumpingových cel uložených článkem 1 za předpokladu, že jsou dováženy v souladu s odstavcem 2. Země Společnost Doplňkový kód TARIC Česká republika ŽDB a. s. Bezručova 300, 735 93 Bohumín, Česká republika A216 Rusko Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleproklatny Zavod, Rusko, 162600, Cherepovets, Vologda Region, ul. 50-letia Oktiabria, 1/33 A217 Thajsko Usha Siam Steel Ind. Oublic Company Limited 888/116 Mahatun Plaza Building, Ploenchit Road, Bangkok 10330, Thailand A218 Turecko Celik Halat ve Tel. Sanayii A.S. Fahretun Kerim Gokai Cad. No 14 Denizciler is Merkezi A. Blok Kat. 1 A219 Has Celik ve halat Sanayi Ticaret A.S. Hacilar Yolu 8. Km Kayseri Turkiye A220 2. Dovozy zmíněné v odstavci 1 jsou osvobozeny od cla za podmínky, že: a) obchodní faktura obsahující alespoň informace uvedené v příloze bude předložena celním úřadům členských států při předložení prohlášení pro propuštění do volného oběhu a b) zboží prohlášené a předložené celnímu úřadu přesně odpovídá popisu na obchodní faktuře. Článek 3 1. Pokud se týká dovozu výrobku popsaného v čl. 1 odst. 1 a pocházejícího z České republiky, Thajska nebo Turecka, budou částky zajištěné pomocí prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením Komise (ES) č. 230/2001 ze dne 2. února 2001 vybrány ve výši konečně uložené celní sazby Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. 2. Pokud se týká dovozu výrobku popsaného v čl. 1 odst. 1 a pocházejícího z Ruska, budou částky zajištěné pomocí antidumpigového cla uloženého nařízením (ES) č. 230/2001 vybrány ve výši uloženého prozatímního cla. Článek 4 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 2. srpna 2001. Za Radu předseda L. MICHEL PŘÍLOHA Nutné informace pro obchodní faktury doprovázející prodej zboží podléhající závazku 1. Nadpis "OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU": 2. Název společnosti uvedené v čl. 2 odst. 1, která obchodní fakturu vydává. 3. Číslo obchodní faktury. 4. Datum vydání obchodní faktury. 5. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží na faktuře celně odbaveno na hranici Společenství. 6. Přesný popis zboží, včetně: - kódu výrobku (stanoveného v závazku nabídnutém příslušným vyvážejícím výrobcem), - počtu pramenů, počtu drátů v prameni, uspořádání drátů v prameni (např. standardní, zatavené, warrington atd.), vlastností lana (odolné proti rotaci, zhutněné atd.), - kódu společnosti (pokud existuje), - kódu KN, - množství (v kg a délce). 7. Popis podmínek prodeje, včetně: - ceny za kg, - použitelných platebních podmínek, - použitelných dodacích podmínek, - celkových slev a rabatů. 8. Název společnosti jednající jako dovozce, kterému je faktura přímo vydána společností. 9. Jméno zaměstnance společnosti, který fakturu vydal, a toto podepsané prohlášení: "Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží krytého touto fakturou pro přímý vývoz do Evropského společenství se provádí v rozsahu a za podmínek závazku nabídnutého společností a přijatého Evropskou komisí na základě rozhodnutí č. 2001/602/ES. Prohlašuji, že informace na této faktuře jsou úplné a pravdivé." [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2238/2000 (Úř. věst. L 257, 11.10.2000, s. 2). [2] Úř. věst. L 34, 3.2.2001, s. 4. [3] Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 47.