PŘÍLOHA

Kroky je zřízení Spolešné kybernetické jednotky

V této příloze je uveden podrobný popis hlavních a podpůrných opatření potřebných ke zřízení a zprovoznění Společné kybernetické jednotky.

1. Krok 1 – Posouzení organizačních aspektů Společné kybernetické jednotky a určení dostupných operativních kapacit EU

HLAVNÍ OPATŘENÍ

Účastníci Společné kybernetické jednotky s operativní úlohou, kteří jsou sdruženi do pracovní skupiny zřízené Komisí a za podpory agentury ENISA, by měli shromažďovat informace o stávajících operativních kapacitách, včetně seznamu dostupných uznávaných odborníků, v němž budou uvedeny jejich příslušné odborné znalosti, dostupné nástroje, funkce a prostředky pro řešení incidentů, dostupná portfolia odborné přípravy a cvičení a stávající informační a zpravodajské analytické produkty. Na základě těchto informací by operativní účastníci měli vypracovat seznam dostupných operativních kapacit EU připravených k nasazení v případě kybernetických incidentů nebo krizí, zejména prostřednictvím týmů rychlé reakce EU v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Pracovní skupina by měla zahájit posouzení organizačních aspektů Společné kybernetické jednotky a úloh a odpovědností operativních účastníků v rámci této platformy.

Aby bylo možné získat přehled kapacit a dohodnout se na postupech, měla by být hlavní – a pokud možno i podpůrná – opatření v rámci kroku 1 dokončena do 31. prosince 2021 [do 6 měsíců po přijetí].

2. Krok 2 – Příprava plánů reakce na incidenty a krize a zavádění společných činností v oblasti připravenosti

HLAVNÍ OPATŘENÍ

Operativní účastníci pracovní skupiny by měli po konzultaci s účastníky s podpůrnou úlohou na základě vnitrostátních plánů pro kybernetické bezpečnostní incidenty a reakce na krize připravit plán reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize. Součástí plánu reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize by měly být cíle připravenosti EU, stanovené postupy a zabezpečené kanály pro výměnu informací, včetně způsobů nakládání s informacemi, jakož i kritéria pro aktivaci mechanismu vzájemné pomoci na základě dohodnuté taxonomie klasifikace incidentů a seznamu dostupných kapacit EU.

Do dokončení kroku 2 by pracovní skupina měla uzavřít posouzení organizačních aspektů Společné kybernetické jednotky a úloh a odpovědností operativních účastníků v rámci této platformy. Výsledky tohoto posouzení by pracovní skupina měla předložit Komisi a vysokému představiteli. Komise a vysoký představitel by měli toto hodnocení sdílet s Radou. Komise a vysoký představitel by měli v souladu se svými příslušnými pravomocemi spolupracovat na vypracování společné zprávy založené na tomto hodnocení a vyzvat Radu, aby tuto zprávu potvrdila prostřednictvím závěrů Rady.

PODPŮRNÁ OPATŘENÍ

Plán reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize by měl vycházet z hlavních prvků vnitrostátních plánů pro kybernetické bezpečnostní incidenty a reakce na krize. V souladu s Komisí předloženým návrhem směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii, kterou se zrušuje směrnice (EU) 2016/1148 (1), by členské státy měly přijmout vnitrostátní plány pro kybernetické bezpečnostní incidenty a reakce na krize. Ve vnitrostátních plánech, které mohou být případně předmětem vzájemného hodnocení, by měly být definovány cíle a způsoby řízení rozsáhlých kybernetických bezpečnostních incidentů a krizí. Vnitrostátní plány by se měly zaměřit zejména na následující oblasti:

a. cíle vnitrostátních opatření a činností v oblasti připravenosti;

b. úlohy a povinnosti příslušných vnitrostátních orgánů na vnitrostátní úrovni;

c. vnitrostátní postupy pro řešení krizí a kanály pro výměnu informací;

d. určení opatření v oblasti připravenosti, včetně cvičení a odborné přípravy;

e. určení příslušných veřejných a soukromých zúčastněných stran a infrastruktury;

f. vnitrostátní postupy a ujednání mezi příslušnými vnitrostátními orgány a subjekty, včetně subjektů odpovědných za všechny kybernetické komunity, s cílem zajistit účinnou účast členských států na koordinovaném řízení rozsáhlých kybernetických bezpečnostních incidentů a krizí na úrovni EU a podporu tohoto řízení.

Na základě vstupních informací, které poskytly členské státy a orgány, instituce a jiné subjekty EU, by operativní účastníci měli v rámci Společné kybernetické jednotky provádět následující podpůrná opatření:

a. vypracovat první integrovanou situační zprávu EU vycházející z vnitrostátních plánů pro kybernetické bezpečnostní incidenty a reakce na krize;

b. zřídit komunikační kapacity a bezpečné nástroje pro sdílení informací;

c. usnadnit přijímání protokolů pro vzájemnou pomoc mezi účastníky;

d. organizovat mezikomunitní cvičení a školení odborníků uvedených na seznamu dostupných operativních kapacit EU;

e. vypracovat víceletý plán pro koordinaci cvičení.

V případě potřeby by měli operativní účastníci vést konzultace s účastníky s podpůrnou úlohou. ENISA by za podpory Komise, Europolu a CERT-EU měla umožnit sdílení informací tím, že zřídí komunikační kapacity a bezpečné nástroje pro sdílení informací.

Aby bylo zajištěno vypracování nezbytných plánů a zahájení společných činností, měla by být hlavní – a pokud možno i podpůrná – opatření v rámci kroku 2 dokončena do 30. června 2022 [do 6 měsíců po ukončení kroku 1].

3. Krok 3 – Provoz Společné kybernetické jednotky

HLAVNÍ OPATŘENÍ

Poté, co Rada potvrdí závěry Komise týkající se zprávy v rámci kroku 2, měli by operativní účastníci koordinovat nasazení týmů rychlé reakce EU v oblasti kybernetické bezpečnosti v rámci Společné kybernetické jednotky a vytvořit fyzickou platformu umožňující týmům provádět technické a operativní činnosti. Na základě přípravných prací provedených v rámci kroku 2 by účastníci měli dokončit plán reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize. Účastníci s operativní úlohou by měli zajistit, aby odborníci a kapacity uvedené na seznamu dostupných operativních kapacit EU byli k dispozici a byli připraveni přispět k činnosti týmů rychlé reakce EU v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Za účelem provádění plánu reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize by účastníci měli vypracovat roční pracovní program.

PODPŮRNÁ OPATŘENÍ

Společnou kybernetickou jednotku může využívat diplomatická komunita v oblasti kybernetiky ke sladění komunikace směrem k veřejnosti. Platforma může účastníkům umožnit, aby přispívali k přičítání politické odpovědnosti, jakož i k přičítání odpovědnosti v rámci trestního soudnictví na policejní a soudní úrovni. Kromě toho může usnadnit obnovu a umožnit strukturovanou součinnost s vnitrostátními a přeshraničními kapacitami pro monitorování a detekci.

Aby bylo zajištěno zprovoznění Společné kybernetické jednotky, měla by být hlavní – a pokud možno i podpůrná – opatření v rámci kroku 2 dokončena do 31. prosince 2022 [do 6 měsíců po ukončení kroku 2].

4. Krok 4 – Rozšíření spolupráce v rámci Společné kybernetické jednotky na soukromé subjekty a podávání zpráv o dosaženém pokroku

HLAVNÍ OPATŘENÍ

Účastníci Společné kybernetické jednotky by měli vypracovat zprávu o činnosti o pokroku dosaženém při provádění čtyř kroků stanovených v doporučení, v níž budou popsány dosažené úspěchy a problémy, jimž čelí. Ve zprávě by měly být uvedeny statistické informace o činnostech operativní spolupráce prováděných v rámci všech čtyř kroků. Zpráva by měla být předložena Komisi a vysokému představiteli.

PODPŮRNÁ OPATŘENÍ

V zájmu rozšíření kapacit a informací, které jsou týmům rychlé reakce EU v oblasti kybernetické bezpečnosti k dispozici, by účastníci měli zajistit, aby Společná kybernetická jednotka pomáhala při uzavírání dohod o sdílení informací a operativní spolupráci mezi účastníky a subjekty soukromého sektoru, které mimo jiné poskytují zpravodajské služby o hrozbách a služby reakce na incidenty. Kromě jiných činností by měli rovněž zajistit, aby Společná kybernetická jednotka podporovala pravidelný dialog a sdílení informací o hrozbách a zranitelných místech s uživateli řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti, zejména s těmi, kteří spadají do oblasti působnosti směrnice o bezpečnosti sítí a informací, nebo sdruženými ve střediscích pro sdílení a analýzu informací na úrovni EU.

Členské státy by měly podporovat subjekty působící na jejich území, zejména subjekty spadající do oblasti působnosti směrnice o bezpečnosti sítí a informací, aby měly přístup k dialogům mezi veřejným a soukromým sektorem s ISAC na úrovni EU a přispívaly k nim.

Aby bylo zaručeno řádné zapojení soukromého sektoru, měla by být hlavní – a pokud možno i podpůrná – opatření v rámci kroku 4 dokončena do 30. června 2023 [do 6 měsíců po ukončení kroku 3].

JAK RYCHLE MOBILIZOVAT OPERATIVNÍ KAPACITY EU KDO POSKYTUJE KAPACITY: Účastníci s operativní úlohou KDO ŘÍDÍ KAPACITY: Účastníci v rámci Společné kybernetické jednotky v souladu s dohodnutými úlohami a povinnostmi Krok Cíl Úkol Hlavní opatření Podpůrné opatření Krok 1 – Definovat do 31. prosince 2021 [do 6 měsíců po přijetí] PŘIPRAVENOST Určit kapacity Operativní účastníci sestaví seznam dostupných operativních kapacit EU. Krok 2 – Připravit do 30. června 2022 [do 6 měsíců po ukončení kroku 1] PŘIPRAVENOST Definovat příslušné postupy a opatření pro aktivaci kapacit v případě potřeby Účastníci s operativní úlohou připraví plán reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize (rámec EU pro reakci na kybernetické bezpečnostní krize podle plánu), a to na základě přijatých vnitrostátních plánů Na základě zprávy EU o technické situaci v oblasti kybernetické bezpečnosti vypracují účastníci s operativní úlohou integrované situační zprávy EU v oblasti kybernetické bezpečnosti PŘIPRAVENOST Kapacity pro cvičení Účastníci zorganizují (mezikomunitní) společná cvičení a odbornou přípravu Účastníci vypracují víceletý plán pro koordinaci cvičení INFORMOVANOST O SITUACI Vytvořit nástroje pro sdílení informací a žádostí o podporu Účastníci rozvíjí bezpečné a rychlé sdílení informací PROVOZUSCHOPNÁ SPOLEČNÁ KYBERNETICKÁ JEDNOTKA Díky přípravným pracím provedeným účastníky v rámci pracovní skupiny, kterou zřídí Komise Krok 3 – Nasazení do 31. prosince 2022 [do 6 měsíců po ukončení kroku 2] PŘIPRAVENOST Přijmout příslušné postupy, opatření a memoranda o porozumění pro aktivaci kapacit v případě potřeby Operativní účastníci finalizují plán reakce EU na kybernetické bezpečnostní incidenty a krize a stanoví jeho provádění prostřednictvím ročních pracovních programů. Účastníci s podpůrnou úlohou zřídí vnitrostátní a přeshraniční kapacity pro monitorování a detekci, včetně bezpečnostních operačních středisek (SOC) KOORDINOVANÁ REAKCE Nasazení kapacit v případě potřeby Operativní účastníci koordinují operativní týmy rychlé reakce EU v oblasti kybernetické bezpečnosti prostřednictvím virtuální a fyzické platformy společné kybernetické jednotky v Bruselu. Účastníci koordinují komunikaci s veřejností a přispívají k přičítání politické odpovědnosti, jakož i k přičítání odpovědnosti v rámci trestního soudnictví Krok 4 – Rozšíření a zpráva do 30. června 2023 [do 6 měsíců po ukončení kroku 3] INFORMOVANOST O SITUACI Zajistit škálovatelnost zapojením soukromého sektoru s cílem reagovat na nově vznikající potřeby Účastníci předloží zprávu o činnosti o dosaženém pokroku, v níž budou popsány dosažené úspěchy a výzvy, a to na základě statistických informací. Účastníci uzavřou dohody o sdílení informací a dohody o operativní spolupráci s poskytovateli kybernetické bezpečnosti KOORDINOVANÁ REAKCE Účastníci uzavřou dohody o sdílení informací s uživateli kybernetické bezpečnosti, především se subjekty spadajícími do oblasti působnosti směrnice o bezpečnosti sítí a informací a středisek EU pro sdílení a analýzu informací

(1) COM(2020) 823 final 2020/0359 (COD), Brusel, 16.12.2020.