Úřední věstník L 298 , 17/11/2003 S. 0023 - 0028



Nařízení Komise (ES) č. 1981/2003 ze dne 21. října 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o aspekty šetření v terénu a postupy imputace (Text s významem pro EHP) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) [1], a zejména na čl. 15 odst. 2 písm. e) uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (ES) č. 1177/2003 stanovilo společný rámec pro systematickou tvorbu statistiky Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek, zahrnující srovnatelné a včasné průřezové a panelové údaje o příjmech a o stupni a struktuře chudoby a sociálního vyloučení na úrovni členských států a na úrovni Evropské unie. (2) Podle čl. 15 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1177/2003 jsou nezbytná prováděcí opatření pro harmonizaci metod a definic týkajících se aspektů šetření v terénu a postupů imputace. (3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Aspekty terénní fáze šetření, včetně identifikačních čísel domácností a osobních identifikačních čísel, pravidla a obecné postupy pro používání substitucí a postupů imputace jsou stanoveny v příloze. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 21. října 2003. Za Komisi Pedro Solbes Mira člen Komise [1] Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA 1. DEFINICE Pro účely tohoto nařízení platí pro panelovou složku EU-SILC tyto definice: a) Počáteční výběrový soubor: výběrový soubor domácností nebo osob v době, kdy je tento soubor vybrán pro zařazení do EU-SILC. b) Osoby ve výběru: množina nebo podmnožina členů domácností v počátečním výběrovém souboru, jejichž věk přesahuje určitou hranici. c) Věková hranice pro definování osob ve výběru: V případě čtyřletého panelu nesmí být tato věková hranice vyšší než 14 let. V zemích se čtyřletým panelem a s výběrovým souborem adres nebo domácností jsou všechny osoby ve věku 14 let a starší, které jsou zařazené do počátečního výběrového souboru, osobami ve výběru. U zemí se čtyřletým panelem a s výběrovým souborem osob to znamená, že musí být vybrána alespoň jedna taková osoba na domácnost. Výše uvedená věková hranice je nižší u panelů delšího trvání. U panelů trvajících více než osm let jsou všichni členové počátečního výběrového souboru osobami ve výběru bez ohledu na věk a děti narozené ženám ve výběru v době, po kterou se matka nachází v panelu, jsou rovněž osobami ve výběru. d) Domácnost ve výběru: domácnost s alespoň jednou osobou ve výběru. Domácnost ve výběru je zahrnuta do EU-SILC za účelem sběru nebo sestavování podrobných informací, pokud je alespoň jedna její osoba ve výběru ve věku 16 let nebo starší. e) Spolubydlící (osoby mimo výběrový soubor): všichni současní členové domácnosti ve výběru kromě těch, kteří jsou výše definováni jako osoby ve výběru. f) Současní členové domácnosti: současní členové domácnosti v době sbírání nebo sestavování údajů. Podmínky pro klasifikaci osoby jako člena domácnosti jsou stanoveny v příloze I nařízení Komise (ES) č. 1980/2003 [1] o definicích a aktualizovaných definicích. g) Bývalý člen domácnosti: osoba, která není současným členem domácnosti a nebyla zapsána jako člen domácnosti v uvedené domácnosti v předchozí vlně, ale která žila v domácnosti alespoň tři měsíce během období sledování příjmů. h) Nerozštěpená domácnost: Domácnost ve výběru je nerozštěpená (celá), pokud zůstává jako jedna domácnost, aniž vytvoří další domácnost a aniž zanikne, i když mohlo od poslední vlny zjišťování dojít ke změnám ve složení např. v důsledku úmrtí nebo narození nebo tím, že se někteří její členové přestěhovali mimo území sledované šetřením, že se jejími členy staly další osoby nebo se z ní odstěhovali spolubydlící. i) Původní/nově vzniklá domácnost: Domácnost ve výběru z vlny x platí jako "nově vzniklá domácnost", jestliže její osoby ve výběru z vlny x žijí v době vlny x + 1 ve více než jedné soukromé domácnosti na vnitrostátním území zahrnutém do cílového souboru. Po odštěpení je jen jedna z výsledných domácností definována jako "původní" domácnost a zbývající se nazývají "nově vzniklými" domácnostmi. "Původní" domácnost a "nově vzniklá" domácnost se rozlišují takto: - pokud osoba ve výběru z vlny x stále bydlí na stejné adrese jako při poslední vlně, potom její domácnost je definována jako "původní" domácnost. Všechny osoby ve výběru, které se přestěhovaly, pak tvoří jednu nebo více "nově vzniklých" domácností, - pokud žádná osoba nebydlí na stejné adrese jako při poslední vlně, potom je domácnost osoby ve výběru, která měla nejnižší číslo osoby v registru pro poslední vlnu, původní domácností. Jestliže tato osoba již nežije nebo není členem soukromé domácnosti na vnitrostátním území cílového souboru, původní domácností je domácnost osoby ve výběru s nejnižším číslem osoby. j) Spojení: Osoby ve výběru z různých domácností ve výběru z předchozí vlny se sdružují a vytvářejí novou domácnost. Pro průřezovou a panelovou složku EU-SILC se použijí tyto definice: k) Číslo osoby: číslo přiřazené v "registru domácností" osobě poprvé, kdy je zapsána jako člen domácnosti. U průřezové složky a u nových domácností v panelové složce by mělo číslo osoby odpovídat pořadovému číslu osoby v "registru domácností". 2. IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLA OSOB A DOMÁCNOSTÍ 2.1 Identifikační číslo domácnosti 1. U průřezové složky je identifikačním číslem (ID) domácnosti pořadové číslo. 2. U panelové složky se identifikační číslo (ID) domácnosti skládá z čísla domácnosti a čísla odštěpení. Číslo domácnosti je její pořadové číslo. Číslo odštěpení pro první vlnu má vždy hodnotu "00". Pokud domácnost zůstává nerozštěpená, její číslo domácnosti a číslo odštěpení z první vlny zůstává stejné i pro následující vlnu. V případě odštěpení si do následující vlny ponechává původní domácnost číslo domácnosti a číslo odštěpení z první vlny. Ostatním domácnostem, tj. nově vzniklým domácnostem, zůstává stejné číslo domácnosti, ale přiděluje se jim nejbližší dostupné vlastní číslo odštěpení v pořadí. V případě spojení dvou domácností ve výběru, pokud je nově vzniklá domácnost stále na dřívější adrese, ponechává si číslo domácnosti a číslo odštěpení té domácnosti, která byla na této adrese v předchozí vlně. Pokud má nově vzniklá domácnost novou adresu, použije se číslo domácnosti a číslo odštěpení domácnosti osoby ve výběru, která má nyní nejnižší číslo osoby v "registru domácností". 2.2 Osobní identifikační číslo 1. U průřezové a panelové složky se osobní identifikační číslo skládá z ID domácnosti a čísla osoby. 2. U panelové složky se každé nové osobě v domácnosti přiřadí číslo o jedničku větší, než je nejvyšší použité číslo osoby, a to ve všech letech šetření. 3. U panelové složky je identifikačním číslem (ID) domácnosti identifikační číslo té domácnosti, ve které se osoba poprvé objevila v panelu. 4. U panelové složky zůstává osobní ID neměnné po celou dobu přítomnosti osoby v panelu. 3. SHROMAŽĎOVANÉ INFORMACE 1. U původní domácnosti se shromažďují úplné informace o současných členech domácnosti, základní informace o bývalých členech domácnosti a základní informace o členech domácnosti v předchozí vlně, kteří již nejsou členy domácnosti. 2. U nově vzniklé domácnosti se sbírají jen úplné informace o jejích současných členech. 3. Úplné informace o současných členech domácnosti, základní informace o bývalých členech domácnosti a základní informace o členech domácnosti v předchozí vlně, kteří již nejsou členy domácnosti, jsou specifikovány v seznamu cílových primárních proměnných v nařízení Komise (ES) č. 1983/2003 [2]. 4. Pokud je osoba ve výběru zařazena v šetření déle než jeden rok, je nezbytné získat informaci o tom, zda v následujícím roce zůstala na stejné adrese nebo má adresu jinou. 4. RESPONDENT DOTAZNÍKU PRO DOMÁCNOST 1. Na otázky dotazníku za domácnost, týkající se domácnosti jako celku a základních informací o jejích jednotlivých členech odpovídá vždy člen domácnosti (jeden nebo více). Tento respondent se vybere podle těchto priorit: - priorita 1: osoba odpovědná za ubytování, - priorita 2: člen domácnosti ve věku 16 let nebo starší, který je pro tento účel nejvhodnější. 2. V druhé a ve všech následujících vlnách zjišťování panelové složky EU-SILC se respondent domácnosti volí podle těchto priorit: - priorita 1: respondent z předchozí vlny, - priorita 2: "osoba ve výběru" ve věku 16 let nebo starší, přičemž přednost je dána osobě odpovědné za ubytování nebo osobě, která je jako respondent dotazníku za domácnost nejvhodnější, - priorita 3: "osoba mimo výběr" ve věku 16 let nebo starší. 5. PROVEDENÍ VÝBĚROVÉHO ŠETŘENÍ 1. V souladu se svými "osvědčenými postupy" se každý členský stát řídí vhodnými postupy s cílem maximalizovat dosaženou míru odpovědí. V případě šetření formou dotazování je nezbytné provést alespoň tři opakované návštěvy domácnosti nebo osoby, než bude taková domácnost nebo osoba považována za nespolupracující, pokud neexistují průkazné důvody (jako jednoznačné odmítnutí spolupráce, okolnosti ohrožující bezpečnost tazatele atd.), proč nelze tyto návštěvy uskutečnit. 2. Šetření EU-SILC jsou založena na sestavení a použití náhodného výběrového souboru. Jednotky dotazované v šetření jsou zpravidla tytéž jako jednotky zvolené pro tento účel podle výběrového plánu, tj. nejsou nahrazovány jinými. 3. O každé domácnosti a osobě ve výběru se vedou záznamy o výsledcích, přičemž se rozlišují i) jednotky způsobilé pro šetření, které poskytly odpověď, ii) jednotky způsobilé pro šetření, které neposkytly odpověď, iii) vybrané jednotky, o kterých se zjistilo, že nejsou způsobilé pro šetření a iv) jednotky, jež neposkytly odpověď a jejichž způsobilost pro šetření nebylo možné zjistit. Do záznamů se zapíšou důvody, proč jednotky způsobilé pro šetření neposkytly odpovědi, s uvedením alespoň těchto hlavních kategorií: nenavázání kontaktu, odmítnutí a neschopnost spolupracovat (např. pro nemoc). U jednotek shledaných jako nezpůsobilé se rovněž uvádějí okolnosti, které k nezpůsobilosti vedou. 4. U proměnných týkajících se osobních příjmů a u všech proměnných požadovaných za alespoň jednoho člena domácnosti ve věku 16 let nebo vyšším musí být míra zprostředkovaných informací co nejnižší. 5. V případě průřezové složky šetření a v prvním roce každého panelu tvořícího panelovou složku šetření jsou přípustné řízené substituce, jen když míra odpovědí klesne pod 60 % a nastane jedna z těchto situací: - adresa nekontaktována, protože ji není možné najít nebo je nepřístupná, - adresa kontaktována, dotazování však není dokončeno, protože domácnost buď odmítá spolupracovat, je celá dočasně nepřítomná nebo nedokáže odpovědět. V druhé vlně a v dalších vlnách panelu v panelové složce zjišťování není přípustné provádět substituce. Je nezbytné používat postupy, které zajišťují maximální řízení procesu substituce. Zahrnují používání výběrového plánu, které zajišťuje, že u důležitých ukazatelů jsou vybíráni náhradníci odpovídající co nejvíce nahrazovaným jednotkám. Substituce jsou přípustné až po vynaložení zvláštního úsilí, jehož cílem je přesvědčit odmítající jednotky o další spolupráci, a po uskutečnění řádně plánovaných návštěv u jiných jednotek, které nejsou respondenty. Domácnost se nenahrazuje žádnou jinou domácností nezařazenou do výběru, která sídlí na stejné adrese. 6. TRVÁNÍ A ČASOVÉ ROZVRŽENÍ ŠETŘENÍ 1. Prodleva mezi koncem období sledování příjmů a rozhovorem s daným respondentem je omezena na maximálně osm měsíců. To se týká výběrových souborů domácností i osob a nezáleží na tom, zda je referenční období stanoveno pevně podle kalendáře pro celý výběrový soubor, nebo zda jde o klouzavé referenční období určené podle časového rozvržení rozhovorů v dané domácnosti nebo s daným jednotlivcem. 2. Odchylně od odstavce 1 činí u výběrů z registrů maximální prodleva mezi koncem období sledování příjmů a rozhovorem zjišťujícím aktuální stav dvanáct měsíců. 3. Pokud se všechny údaje sbírají dotazováním přímo u respondentů a pro zjišťování příjmů se používá pevně stanovené referenční období, je celková délka sběru údajů z výběrového souboru omezena na maximálně čtyři měsíce. 4. Pokud se údaje sbírají přímo u respondentů za použití klouzavého období sledování příjmů a tato terénní fáze šetření trvá déle než tři měsíce, rozděluje se celý roční výběrový soubor co nejrovnoměrněji mezi všechny měsíce terénní fáze zjišťování. V takovém případě nesmí doba trvání terénní fáze u průřezové ani panelové složky zjišťování přesáhnout dvanáct měsíců. 5. U panelové složky zjišťování by odstup mezi po sobě jdoucími vlnami – sběrem nebo sestavováním údajů za danou jednotku (domácnost nebo jednotlivce) – měl být co nejbližší dvanácti měsícům. 7. POSTUPY IMPUTACE 7.1 Typy chybějících údajů 1. Chyby pokrytí a výběru: např. tam, kde některé jednotky základního souboru nejsou zastoupeny v opoře výběru, kde jsou pravděpodobnosti jejich vybrání zkresleny nebo kde při výběru dochází k jiným chybám. 2. Úplná neodpověď: jedná se o chybějící informace o celé výběrové jednotce (domácnosti nebo jednotlivci). 3. Částečná neodpověď: pro další zpracování byly převzaty informace o některých, ne však o všech požadovaných osobách dané domácnosti. 4. Položková neodpověď: údaje o sledované jednotce převzaty pro další zpracování, nebylo však zcela dosaženo úplnosti informací za tuto jednotku. 7.2 Charakteristiky postupu imputace Pro doplnění chybějících údajů jsou možné dva postupy (rovněž jejich kombinace): - imputace: jde o tvorbu chybějících informací na základě statistických závislostí v rámci datového souboru, - modelování: využívá významné závislosti a informace existující mimo datový soubor. Postup použitý pro údaje by neměl mít vliv na variaci proměnných a korelaci mezi nimi. Dává se přednost postupům, které započítávají do imputovaných hodnot i tzv. chybové komponenty, před metodami, které předpovídanou hodnotu jen prostě imputují. Přednost je dávána postupům, které zohledňují korelační strukturu (nebo jiné charakteristiky sdružené distribuce proměnných) před marginálními metodami nebo metodami s jednou proměnnou. [1] Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 1. [2] Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 34. --------------------------------------------------