ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Prvním opatřením by měly být odpovídající kontroly prováděné na maloobchodní úrovni u potravin určených pro konečného spotřebitele nebo zařízení společného stravování, které jsou na trh uváděny nebo označeny jako potraviny obsahující hovězí maso. Tyto kontroly by mohly být rozšířeny i na jiná zařízení (např. chladírenské sklady). Cílem těchto kontrol by bylo zjistit, zda tyto výrobky obsahují koňské maso, které není řádně označené na obalu, nebo, v případě nebalených potravin, zda nejsou informace týkající se jeho přítomnosti dány spotřebiteli nebo zařízení společného stravování k dispozici. Takové kontroly by měly být prováděny na reprezentativním vzorku.
2.

prostřednictvím odvětvových sdružení se zúčastnilo činnosti, kterou zahájí Evropská komise a která je zaměřena na: a) vytvoření rámce pro měření energetické a environmentální výkonnosti, přičemž se očekává, že odvětví přispěje výchozími údaji do roku 2010, b) přijetí a zavedení společných metodik do roku 2011 za tímto účelem, c) stanovení cílů energetické účinnosti do roku 2011 s cílem překročit do roku 2015 cíle EU pro rok 2020, d) vydání plánu do třech měsíců od přijetí tohoto doporučení, a pak vydávání každoročních zpráv;
(10)

Pokud jde o zvýšení nákladové efektivnosti veřejných výdajů v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče, dosáhlo Německo pouze omezeného pokroku, ačkoli byly oznámeny nové iniciativy. Třebaže mají tyto plány zlepšit nákladovou efektivnost v oblasti zdravotní péče, nejeví se jako dostatečné k tomu, aby omezily růst nákladů očekávaný v budoucnosti. Cílem nedávno přijaté důchodové reformy je zlepšit podmínky pro předčasný odchod do důchodu („Rente mit 63“, do důchodu v 63 letech) a zvýšit důchodové příjmy některých skupin obyvatel, přičemž k tomuto kroku patří důchodový příplatek pro rodiče, kteří doma vychovávali děti narozené před rokem 1992 („Mütterrente“, důchod pro matky). Tato reforma ještě více zatíží udržitelnost veřejného důchodového systému a podle plánu má být financována zvýšením sazby příspěvků do důchodového systému, což se může negativně projevit na disponibilních příjmech aktivní pracovní síly. Reforma by rovněž mohla negativně ovlivnit uzavírání doplňkového důchodového pojištění v rámci druhého a třetího pilíře. Německo dosáhlo omezeného pokroku při zvyšování výdajů na vzdělávání a částečně pokročilo při navyšování výdajů na výzkum. Podle všeho je nezbytné, aby byly na všech úrovních státní správy přijaty další kroky, tak aby bylo do roku 2015 možné splnit cíl ohledně celkových veřejných a soukromých výdajů na vzdělávání a výzkum ve výši 10 % HDP či ještě ambicióznější návazné cíle, aby se Německo vyrovnalo nejinovativnějším ekonomikám. V minulých letech začalo Německo více investovat do infrastruktury a existují plány na další růst těchto investic, nicméně zdá se, že bude zapotřebí ještě více úsilí.
(8)

Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného schodku a dosáhnout do roku 2017 střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši zhruba 0,5 % HDP. Tento střednědobý cíl je oproti požadavkům Paktu o stabilitě a růstu přísnější. Schodek veřejných financí Slovenska byl v roce 2013 udržitelně snížen na úroveň pod 3 % HDP. Plánovaná (nově vypočtená) změna strukturálního salda pro rok 2014 by znamenala, že se Slovensko výrazně odchyluje od postupu korekce k dosažení střednědobého cíle. V roce 2015 by plánované zlepšení ve výši 0,3 % HDP bylo v souladu s pravidly Paktu o stabilitě a růstu. V následujících letech by program stability nezajistil dostatečnou korekci vedoucí k dosažení střednědobého cíle. Výdaje by v letech 2014 a 2015 rostly tempem odpovídajícím výdajovému kritériu. Program stability předpokládá, že největší část konsolidačního úsilí k dosažení střednědobého cíle se odehraje v letech 2016 a 2017. Postup korekce k dosažení střednědobého cíle jakožto celek s sebou nese rizika ohledně dodržení požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Program stability předpokládá, že dluh veřejných financí nepřekročí referenční hodnotu 60 % HDP po celou dobu programového období. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu stability a který byl potvrzen nezávislým subjektem (výbor pro makroekonomické prognózy), je realistický. Již kvantifikovaná opatření nezajistí, že se dosáhne fiskálních cílů stanovených orgány. Navíc nejsou dostatečně specifikována všechna opatření na straně příjmů a realizace úsporných reforem veřejné správy vykazuje určitá rizika, jelikož v oblasti mzdových nákladů veřejné správy mohou stejně jako v minulosti chybět rozpočtové hodnoty. Na druhé straně údaje uvedené v programu stability ještě nezohledňují úspory plynoucí z aktivace domácí dluhové brzdy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014, která zahrnuje dopad úspor na výdajové straně v důsledku dluhové brzdy, by byla odchylka od postupu korekce v roce 2014 menší, než je v programu stability předpokládáno, zatímco v roce 2015 se očekává dostatečné snížení strukturálního schodku, přičemž výdajové kritérium bude splněno v roce 2014 i 2015.
(13)

Míra nezaměstnanosti mladých lidí se v roce 2013 snížila, avšak počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, vzrostl. Prostřednictvím účinné koordinace úřadů veřejné služby zaměstnanosti se vzdělávacími institucemi a místními zúčastněnými stranami by bylo možné zapojit větší počet mladých lidí. Bylo zahájeno budování kapacit ve veřejné službě zaměstnanosti, včetně přípravy systému profilování klientů, přičemž by měla být posouzena opatření aktivní politiky na trhu práce ve prospěch otevřeného trhu práce s cílem zhodnotit jejich efektivitu a účinnost a v případě potřeby by měla být upravena tak, aby se zlepšil přístup znevýhodněných osob na trh práce. Aktivační prvek u různých opatření týkajících se trhu práce a u sociálních opatření (program veřejných prací, dávky v nezaměstnanosti a sociální pomoc) musí být posílen. Na program veřejných prací je vynakládáno velké množství rozpočtových prostředků určených na podporu zaměstnanosti, avšak v roce 2013 bylo po ukončení programu schopno vrátit se na otevřený trh práce méně než 11,54 % účastníků programu. To vede k otázce, zda by program neměl být upraven, například vytvořením silnějších vazeb k aktivaci, odbornému vzdělávání a podpoře při hledání zaměstnání, tak aby byl zajištěn trvalejší dopad na zaměstnanost. Účast žen na trhu práce byla podpořena zvýšenou flexibilitou v systému placené rodičovské dovolené a poskytnutím kapacit zařízení pro péči o děti, avšak je nutné další úsilí, neboť úroveň zaměstnanosti žen zůstává pod 60 %. Doba způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti je kratší, než je průměrná doba potřebná k tomu, aby si osoba hledající zaměstnání našla práci. Počet lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením v Maďarsku neustále roste a v současné době se týká téměř třetiny celkové populace. Chudoba dále nepřiměřeně postihuje znevýhodněné skupiny, zejména děti a Romy. Je zavedena národní strategie sociálního začleňování, opatření politiky ve většině oblastí však systematicky nepodporují cíle definované v této strategii. K účinnému snížení chudoby jsou nutná integrovaná a efektivní politická opatření.
(12)

Pokud jde o udržitelnost, Česká republika čelí v dlouhodobém výhledu středně velkému riziku, a to především kvůli očekávanému zvyšování výdajů na důchody a zdravotní péči. Zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu se má podle stávajících právních předpisů v dlouhodobém horizontu zvyšovat, ale ve střednědobém výhledu je toto zvyšování příliš pomalé. Vláda plánuje zavést mechanismus revize, který by měl věk pro odchod do důchodu uvádět do souladu se změnami ve střední délce života, jedná se však jen o částečnou reakci na problematickou mezeru udržitelnosti. V roce 2015, tedy o rok dříve, než bylo plánováno, se navíc ukončí dočasně nižší valorizace důchodů a standardní mechanismus valorizace důchodů (ceny plus třetina nárůstu reálných mezd) nebyl přezkoumán. Omezeně se pokročilo v podpoře zaměstnatelnosti starších pracovníků. Co se týče zvyšování nákladové efektivnosti veřejných výdajů na zdravotní péči, zaznamenán nebyl pokrok žádný. Odvětví nemocniční péče vykazuje nadměrnou kapacitu, což svědčí o tom, že prostor pro možné zvýšení nákladové efektivnosti a zlepšení správy existuje.
(10)

Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je napravit nadměrný schodek do roku 2015 a dosáhnout střednědobého cíle do roku 2017. Program potvrzuje předcházející střednědobý cíl dosáhnout vyrovnaného rozpočtu, což je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Nepředpokládá se však, že (přepočtené) strukturální saldo dosáhne do roku 2017 střednědobého cíle. Podle programu stability se má v roce 2015 v souladu s cílem stanoveným v doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku snížit deficit pod 3 % HDP. Po roce 2015 program stability předpokládá stálé snižování deficitu s tím, že v roce 2018 by mělo být dosaženo přebytku 0,3 % HDP. Podle programu stability má veřejný dluh dosáhnout vrcholu v roce 2015 na hodnotě 81,1 % HDP a v roce 2016 má klesnout na 76 %. Celkově je rozpočtová strategie popsaná v programu stability v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu stability vycházejí a který vypracoval nezávislý subjekt (Ústav pro makroekonomickou analýzu a rozvoj), je obezřetný. V programu stability jsou určena některá doplňující opatření, která pomohou překlenout rozdíly vůči požadovanému fiskálnímu úsilí. Na základě toho lze konstatovat, že program stability částečně dodržel autonomní doporučení Komise. Rizika horšího vývoje však přetrvávají vzhledem k tomu, že opatření, o něž se program stability opírá, nejsou dostatečně podrobná a mnohá z nich mají být teprve přijata. Veškeré případné další potřeby rekapitalizace bank vyplývající z výsledků přezkumu kvality aktiv a zátěžového testu provedených ve Slovinsku v roce 2013 by zvýšily deficit a míru zadlužení, zatímco veškeré výnosy z úspěšné privatizace subjektů nebo bank ve vlastnictví státu, které nebyly v projekcích programu zahrnuty, by snížily dluhové zatížení. Na základě prognózy Komise zaostává fiskální úsilí v období 2013–2014 o 1,4 % HDP, pokud jde o (korigovanou) změnu strukturálního salda, a o 0,5 % HDP, pokud jde o objem požadovaných opatření, která byla považována za nezbytná v době vydání doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku. Zatímco v programu stability se pro rok 2015 předpokládá deficit v souladu s doporučením v rámci postupu při nadměrném schodku, prognóza útvarů Komise z jara 2014 odhaduje deficit ve výši 3,1 % HDP.
(12)

Hrubé veřejné výdaje na důchody v poměru k HDP v Lucembursku se mají podle údajů zprávy Komise o stárnutí obyvatelstva z roku 2012 zvýšit z 9,2 % HDP na 18,6 % v roce 2060. Je to především v důsledku výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, a zejména důchodů. Důchodová reforma z roku 2012 byla svým rozsahem omezená a podstatným způsobem neřešila hrozby pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Krátkodobé financování důchodového systému je v současné době zaručeno nízkým indexem závislosti starých osob a opírá se o příspěvky placené relativně mladou populací přeshraničních pracovníků. Očekává se, že v budoucnosti nabere tento trend opačný směr a důchodové náklady, jakož i náklady na dlouhodobou péči pravděpodobně v podstatné míře vzrostou. Aby se zajistila udržitelnost důchodového systému, bylo by po roce 2020 vedle umírněného přizpůsobování důchodů životní úrovni nezbytné i podstatné zvýšení sazby příspěvků. To by vedlo k výraznému zvýšení daňového zatížení práce, jež by musela nést budoucí aktivní populace, a následně ke ztrátě nákladové konkurenceschopnosti. Vzhledem k současné vysoké úrovni náhradového poměru by mohla být přijata nějaká jiná opatření, aby se zajistilo spravedlivější rozložení zátěže mezi generacemi. Zavedením stropu pro úpravy důchodů podle růstu reálných mezd by bylo možné navýšit rezervy v důchodovém systému. Kromě toho by k zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému přispělo zvýšení skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu, která je v současnosti 59 let, a přizpůsobení této hranice změnám ve střední délce života. Rovněž by se měly omezit možnosti pro předčasný odchod do důchodu. Finanční pobídky k prodloužení pracovní kariéry, jak jsou stanoveny v důchodové reformě, mohou přispět k udržitelnosti důchodového systému, ale měla by se dále zlepšit zaměstnatelnost starších pracovníků tím, že se podpoří odborné vzdělávání a celoživotní učení. Lucembursko musí v zájmu zajištění udržitelnosti omezit budoucí potřebu dlouhodobé péče a s ní související náklady. Služby dlouhodobé péče by mohly být rovněž zefektivněny z hlediska nákladů tím, že se posílí koordinace mezi zdravotní a sociální péčí, zlepší se poskytování služeb a podpora pečovatelů z řad rodinných příslušníků.
(9)

Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je dosáhnout do roku 2016 vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření a v následujícím roce pak dosáhnout střednědobého cíle. Program stability potvrzuje dříve stanovený střednědobý rozpočtový cíl ve výši 0,75 % HDP, což odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu, jeho dosažení je však odloženo na rok 2017, tedy o jeden rok oproti roku stanovenému pro jeho dosažení v loňském programu stability. Plánovaný roční pokrok při naplňování střednědobého cíle odpovídá korekci, kterou požaduje Pakt o stabilitě a růstu. Výdajové kritérium je podle programu stability v průběhu programového období v zásadě splněno. Zadlužení na úrovni 101,5 % HDP v roce 2013 překračuje referenční hodnotu 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy a podle programu stability by mělo do roku 2017 postupně klesat až na zhruba 93 % HDP. Celkově jsou cíle programu stability v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce v programu stability vycházejí a jenž vypracovala nezávislá instituce (belgický federální úřad pro plánování), je reálný. Prognózy růstu se blíží prognózám útvarů Komise z jara 2014. Na podporu fiskálního vývoje dosud nebyla přijata žádná opatření. Prognóza Komise nenaznačuje v roce 2014 žádné strukturální zlepšení a pro rok 2015 počítá za obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politiky, se strukturálním zhoršením. Dosažení stanovených cílů je tak ohroženo a v období 2014–2015 by mohlo dojít ke značnému odchýlení od korekce za účelem dosažení střednědobého cíle. Podle prognózy Komise navíc Belgie v roce 2014 ani v roce 2015 nesplní pravidlo týkající se dluhu. Na základě prognózy Komise a posouzení programu stability provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že Belgie sice v roce 2013 udržitelným způsobem snížila svůj schodek veřejných financí pod hranici 3 % HDP, avšak existuje riziko, že se počínaje rokem 2014 značně odchýlí od požadavků preventivní složky.
(12)

Trh práce v posledních letech nedosahoval příliš dobrých výsledků a to omezovalo přizpůsobivost ekonomiky a oslabovalo její potenciál růstu. Nezaměstnanost se v roce 2013 stabilizovala, avšak u mladých lidí a dlouhodobě nezaměstnaných míra nezaměstnanosti nadále rostla. Bulharsko má jeden z nejvyšších podílů mladých lidí, kteří nemají zaměstnání a neúčastní se ani vzdělávání nebo odborné přípravy, což vede k vysoké míře nevyužití a nedostatečného rozvoje lidského kapitálu. V rozvoji kapacit úřadu práce bylo dosaženo jen velmi omezeného pokroku. Rovněž je zapotřebí rozšířit působnost a účinnost aktivních politik na trhu práce. Bulharsko postrádá účinná opatření zaměřená na mladé lidi neregistrované u úřadu práce, včetně Romů, jež by byla v souladu s cíli záruky pro mladé lidi. Značná část nezaměstnaných nevyužívá standardních záchranných sítí (dávky v nezaměstnanosti, sociální pomoc) a místo toho spoléhá na solidaritu v rámci rodiny nebo na práci na černo. Občané Bulharska čelí jednomu z nejvyšších rizik chudoby a sociálního vyloučení v celé Unii. Minimální limity pro odvody na sociální zabezpečení by mohly nekvalifikovaným pracovníkům bránit v plném zapojení do formální ekonomiky. Bylo provedeno několik analýz k posouzení možného dopadu, které je třeba vyhodnotit a na jejich základě provést odpovídající kroky. V Bulharsku neexistují jasná pravidla pro transparentní stanovení minimální mzdy. Zákonem stanovená minimální mzda se od roku 2011 zvýšila, což může mít nepříznivý dopad na zaměstnanost, a situace by tudíž měla být sledována.
1.

Od roku 2014 posílit rozpočtovou strategii, zejména plným specifikováním opatření pro rok 2015 a další roky, na nichž bude strategie založena, aby bylo zajištěno, že nadměrný schodek bude do roku 2016 udržitelným způsobem napraven, a to dosažením strukturálního přizpůsobení uvedeného v doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Trvalá náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje hodnověrné provedení náročných strukturálních reforem, které zlepší schopnost korekce a posílí růst a zaměstnanost. Po nápravě nadměrného schodku provádět strukturální přizpůsobení směrem ke střednědobému cíli na úrovni alespoň 0,5 % každý rok a více za příznivých ekonomických podmínek nebo v případě, kdy je to nezbytné pro splnění pravidla týkajícího se zadlužení, s cílem trvale snižovat vysokou míru veřejného zadlužení. Zajistit, aby nový nezávislý fiskální orgán začal co nejdříve plnohodnotně pracovat a zajistit plné provádění preventivních, nápravných a donucovacích opatření v ústavním zákoně o rozpočtové stabilitě na všech úrovních státní správy, včetně odstranění obchodních závazků po splatnosti ve veřejném sektoru. Do února 2015 provést systematický přezkum výdajů na všech úrovních státní správy s cílem zvýšit efektivitu a kvalitu budoucích veřejných výdajů. Pokračovat ve zvyšování nákladové efektivity odvětví zdravotnictví, zejména další racionalizací výdajů na léčiva, rovněž v nemocnicích, a posílením koordinace mezi různými typy péče a současně zachovat přístup pro zranitelné skupiny. Do konce roku 2014 přijmout komplexní daňovou reformu za účelem zjednodušení daňového systému, který bude příznivější pro růst a vytváření pracovních míst, ochranu životního prostředí a stabilitu příjmů. Za tímto účelem přesunout příjmy směrem k daním, které mají menší nepříznivý účinek, jako např. spotřební daně, ekologické daně (např. z motorových paliv) a periodické daně z nemovitostí; odstranit neefektivní daňové výdaje u daně z příjmu fyzických a právnických osob; zvážit snížení příspěvků zaměstnavatelů na sociální zabezpečení, zejména u pracovních míst s nízkým ohodnocením; pokračovat v řešení zvýhodnění zadlužování v souvislosti s daní z příjmů právnických osob; přijmout opatření, která zabrání, aby zdanění narušovalo hladké fungování španělského vnitřního trhu. Posílit boj proti daňovým únikům.
(15)

Malta v současné době provádí několik významných opatření, jejichž cílem je zvýšit účast žen na pracovním trhu, především poskytováním bezplatných služeb péče o děti těm domácnostem, kde oba rodiče pracují nebo se dále vzdělávají. Zásadní bude účinné provádění těchto opatření. Příslušné státní instituce rovněž pomáhají s poskytováním péče o děti po vyučování a nabízejí rodičům možnost přivést děti do školy před oficiálním začátkem výuky, aby mohli lépe sladit rodinný a pracovní život. Počítá se rovněž se zavedením daňových pobídek pro rodiče, které by je motivovaly k tomu, aby své děti svěřovali do zařízení péče o děti, které již fungují v rámci stávajícího systému. Nicméně stále se dostatečně neumožňuje využívat pružné pracovní doby či práce z domova a ani se tyto možnosti dostatečně nepropagují, přičemž by se jimi usnadnilo opětné začlenění žen do pracovním trhu.
(9)

Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability z roku 2014 je zajistit udržitelnost nápravy nadměrného schodku provedené v roce 2013 a do roku 2015 dosáhnout stavu rozpočtu, jenž by se blížil střednědobému cíli. Střednědobým cílem je strukturální schodek na úrovni nejvýše 0,5 % HDP, což reflektuje požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Dodatečně byla sice provedena rozsáhlá fiskální opatření, plánuje se však, že (přepočítané) strukturální saldo se v roce 2014 ve srovnání s rokem 2013 nezmění, což poukazuje na významnou odchylku od požadované minimální korekce ve výši 0,5 % HDP. V roce 2015 by se (přepočítané) strukturální saldo mělo podle očekávání zlepšit o 0,3 procentního bodu HDP. Výdaje porostou tempem odpovídajícím výdajovému kritériu jak v roce 2014, tak v roce 2015. Podle celkového posouzení rozpočtové strategie Nizozemska je cesta k postupnému dosažení střednědobého cíle částečně v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability se hrubé veřejné zadlužení v roce 2015 stabilizuje a poté bude klesat. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekte v programu stability vycházejí a který byl vypracován Nizozemským úřadem pro analýzu hospodářské politiky, je reálný. Rizika pro rozpočtové cíle se zdají být sice značná, na druhé straně jsou ale poměrně vyrovnaná. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává stabilizaci strukturálního salda v roce 2014 a jeho zlepšení o 0,5 % HDP v roce 2015. Podle prognózy Komise Nizozemsko splní výdajové kritérium v roce 2014, ne však v roce 2015. V zájmu posílení růstového potenciálu Nizozemska je nesmírně důležité, aby při požadované konsolidaci byly zachovány prorůstové výdaje, například do inovací a výzkumu, včetně základního výzkumu, vzdělávání a odborné přípravy. Na základě prognózy Komise a posouzení programu stability provedeného Radou podle nařízení (ES) č. 1466/97 má Rada za to, že Nizozemsko v roce 2013 snížilo udržitelným způsobem svůj schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP, ale hrozí mu, že se od roku 2014 začne významně odchylovat od požadavků preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu.