CS Úřední věstník Evropské unie L 94/12

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/660

ze dne 6. dubna 2017

o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2018, 2019 a 2020 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 29 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Nařízením Komise (ES) č. 1213/2008 (2) byl zřízen první koordinovaný víceletý kontrolní program Společenství pro roky 2009, 2010 a 2011. Uvedený program dále fungoval na základě dalších nařízení Komise. Posledním z nich bylo prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/662 (3).

(2) Hlavní složky stravy v Unii tvoří třicet až čtyřicet potravin. Vzhledem k tomu, že v průběhu tří let dochází k výrazným změnám využití pesticidů, měly by být pesticidy v těchto potravinách kontrolovány v řadě tříletých cyklů, aby bylo možno vyhodnotit expozici spotřebitelů a používání právních předpisů Unie.

(3) Evropský úřad pro bezpečnost potravin předložil vědeckou zprávu obsahující posouzení koncepce programu kontroly pesticidů. Dospěl k závěru, že překročení maximálního limitu reziduí o více než 1 % lze odhadnout s chybovým rozpětím 0,75 %, vybere-li se 683 vzorkových jednotek nejméně u 32 různých potravin. (4) Odběr těchto vzorků by měl být rozdělen mezi členské státy podle počtu jejich obyvatel, přičemž by mělo být pro každý produkt odebráno nejméně dvanáct vzorků ročně.

(4) Byly zohledněny výsledky analýzy provedené v rámci předchozích úředních kontrolních programů Unie, aby se zajistilo, že škála pesticidů, na které se kontrolní program vztahuje, odpovídá skutečně používaným pesticidům.

(5) Pokyny týkající se řízení jakosti analýzy a postupů validace reziduí pesticidů v potravinách a krmivech („Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed“) jsou zveřejněny na internetových stránkách Komise (5).

(6) Pokud jsou do definice reziduí pesticidů zahrnuty jiné účinné látky, metabolity a rozkladné či reakční produkty, měly by být takové sloučeniny vykazovány zvlášť, jsou-li měřeny individuálně.

(7) Členské státy, Komise a Evropský úřad pro bezpečnost potravin se dohodly na prováděcích opatřeních týkajících se podávání informací členskými státy, jako je standardní popis vzorku (SSD) (6) (7), pro předkládání výsledků analýzy reziduí pesticidů.

(8) Na postupy odběru vzorků by se měla použít směrnice Komise 2002/63/ES (8), která obsahuje metody a postupy odběru vzorků doporučené Komisí pro Codex Alimentarius.

(9) Je nezbytné vyhodnotit, zda jsou dodržovány maximální limity reziduí v potravinách pro kojence a malé děti stanovené v článku 10 směrnice Komise 2006/141/ES (9) a v článku 7 směrnice Komise 2006/125/ES (10), a to pouze s ohledem na definice reziduí stanovené v nařízení (ES) č. 396/2005.

(10) V případě metod k prokázání jediného rezidua mohou členské státy splnit své povinnosti týkající se analýzy tím, že se obrátí na úřední laboratoře, které již mají požadované metody validovány.

(11) Členské státy by měly do 31. srpna každého roku předložit informace za předchozí kalendářní rok.

(12) Aby v souvislosti s časovým přesahem jednoho víceletého programu do dalšího nedocházelo k nejasnostem, mělo by se v zájmu právní jistoty zrušit prováděcí nařízení (EU) 2016/662. Nařízení by se však dále mělo používat pro vzorky testované v roce 2017.

(13) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Členské státy odeberou v letech 2018, 2019 a 2020 vzorky pro kombinace pesticidů/produktů uvedené v příloze I a provedou jejich analýzu.

Počet vzorků každého produktu, včetně potravin pro kojence a malé děti a produktů ekologického zemědělství, je stanoven v příloze II.

Článek 2

1. Šarže, která má být zařazena do vzorku, se vybere náhodně.

Postup odběru vzorků, včetně počtu jednotek, musí být v souladu se směrnicí 2002/63/ES.

2. Všechny vzorky, včetně vzorků potravin pro kojence a malé děti, se podrobí analýze na pesticidy stanovené v příloze I v souladu s definicemi reziduí stanovenými v nařízení (ES) č. 396/2005.

3. U potravin pro kojence a malé děti se hodnotí vzorky produktů určených k přímé spotřebě nebo ke spotřebě po rekonstituování podle pokynů výrobce, přičemž se přihlédne k maximálním limitům reziduí stanoveným ve směrnicích 2006/125/ES a 2006/141/ES. V případech, kde tyto potraviny mohou být spotřebovány jak přímo, tak po rekonstituování, se vykázané výsledky vztáhnou na nerekonstituovaný produkt určený k přímé spotřebě.

Článek 3

Členské státy předloží výsledky analýzy vzorků testovaných v letech 2018, 2019 a 2020 vždy do 31. srpna následujícího roku. Tyto výsledky se předloží v souladu se standardním popisem vzorku.

Pokud definice reziduí pesticidů zahrnuje více než jednu sloučeninu (účinnou látku, metabolit a/nebo rozkladný či reakční produkt), podají členské státy zprávu o výsledcích analýzy v souladu s úplnou definicí reziduí. Výsledky pro každý z analytů uvedených v definici reziduí se předloží zvlášť, pokud jsou měřeny individuálně.

Článek 4

Prováděcí nařízení (EU) 2016/662 se zrušuje.

Dále se však použije na vzorky testované v roce 2017.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 6. dubna 2017. Za Komisi předseda Jean-Claude JUNCKER

(1) Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

(2) Nařízení Komise (ES) č. 1213/2008 ze dne 5. prosince 2008 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Společenství pro roky 2009, 2010 a 2011 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 9).

(3) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/662 ze dne 1. dubna 2016 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2017, 2018 a 2019 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Úř. věst. L 115, 29.4.2016, s. 2).

(4) Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Pesticide monitoring program: Design assessment. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

(5) Nejnovější verze dokumentu č. SANTE/11945/2015 http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_11945_en.pdf.

(6) Standard sample description for food and feed (EFSA Journal 2010; 8(1): 1457).

(7) Use of the EFSA Standard Sample Description ver. 2.0 (SSD) for the reporting of data on the control of pesticide residues in food and feed according to Regulation (EC) No 396/2005 (EFSA Supporting publication 2015: EN-918).

(8) Směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EHS (Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30).

(9) Směrnice Komise 2006/141/ES ze dne 22. prosince 2006 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě a o změně směrnice 1999/21/ES (Úř. věst. L 401, 30.12.2006, s. 1).

(10) Směrnice Komise 2006/125/ES ze dne 5. prosince 2006 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 16).

PŘÍLOHA I ČÁST A Produkty rostlinného původu (1) , z nichž se mají v letech 2018, 2019 a 2020 odebírat vzorky. 2018 2019 2020 b) c) a) Hrozny stolní (2) Jablka (2) Pomeranče (2) Banány (2) Jahody (2) Hrušky (2) Grapefruity (2) Broskve, včetně nektarinek a podobných hybridů (2) Kiwi (2) Lilek (2) Víno (červené nebo bílé) z hroznů. (Nejsou-li u vína k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 1. Členské státy se žádají, aby použitý faktor zpracování u vína uvedly v „národní shrnující zprávě“.) Květák (2) Brokolice (2) Salát (2) Cibule (2) Melouny cukrové (2) Zelí hlávkové (2) Mrkev (2) Pěstované houby (2) Rajčata (2) Brambory (2) Paprika setá (2) Špenát (2) Fazole (sušené) (2) Pšeničná zrna (3) Ovesná zrna (3) (4) Žitná zrna (3) Panenský olivový olej (Není-li u oleje k dispozici specifický faktor zpracování, lze použít standardní faktor 5 používaný pro látky rozpustné v tuku, pokud u sklizně uvažujeme standardní 20 % výtěžek; pro látky nerozpustné v tuku lze použít standardní faktor zpracování 1. Členské státy se žádají, aby použitý faktor zpracování uvedly v „národní shrnující zprávě“.) Zrna ječmene (3) (5) Loupaná rýže, definovaná jako rýže po odstranění slupky z neloupané rýže (6) ČÁST B Produkty živočišného původu (7) , z nichž se mají v letech 2018, 2019 a 2020 odebírat vzorky 2018 2019 2020 d) e) f) Hovězí tuk (8) Kravské mléko (9) Drůbeží tuk (8) Slepičí vejce (8) (10) Vepřový tuk (8) Ovčí tuk (8) ČÁST C Kombinace pesticidů/produktů, které mají být kontrolovány v produktech rostlinného původu a na jejich povrchu 2018 2019 2020 Poznámky 2,4-D b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu grapefruitů, stolních hroznů, lilku a brokolice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu, špenátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů, květáku, loupané rýže a sušených fazolí. 2-fenylfenol b) c) a) abamektin b) c) a) acefát b) c) a) acetamiprid b) c) a) akrinathrin b) c) a) aldikarb b) c) a) aldrin a dieldrin b) c) a) azinfos-methyl b) c) a) azoxystrobin b) c) a) bifenthrin b) c) a) bifenyl b) c) a) bitertanol b) c) a) boskalid b) c) a) bromidový ion b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu loupané rýže. bromopropylát b) c) a) bupirimát b) c) a) buprofezin b) c) a) kaptan b) c) a) karbaryl b) c) a) karbendazim a benomyl b) c) a) karbofuran b) c) a) chlorantraniliprol b) c) a) chlorfenapyr b) c) a) chlormekvat b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, stolních hroznů, pěstovaných hub a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu rajčat a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu mrkve, hrušek, žita a loupané rýže. chlorthalonil b) c) a) chlorprofam b) c) a) chlorpyrifos b) c) a) chlorpyrifos-methyl b) c) a) klofentezin b) c) a) Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin. klothianidin b) c) a) cyfluthrin b) c) a) cymoxanil b) c) a) cypermethrin b) c) a) cyprokonazol b) c) a) cyprodinil b) c) a) cyromazin b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, paprik, melounů a pěstovaných hub; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu brambor, cibule a mrkve. deltamethrin b) c) a) diazinon b) c) a) dichlorvos b) c) a) dikloran b) c) a) dikofol b) c) a) Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin. diethofenkarb b) c) a) difenokonazol b) c) a) diflubenzuron b) c) a) dimethoát b) c) a) dimethomorf b) c) a) dinikonazol b) c) a) difenylamin b) c) a) dithianon b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek a broskví; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek a loupané rýže. dithiokarbamáty b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě brokolice, květáku, zelí hlávkového, olivového oleje, vína a cibule. dodin b) c) a) endosulfan b) c) a) EPN b) c) a) epoxikonazol b) c) a) ethefon b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik, pšenice a stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, rajčat a vína; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů a hrušek. ethion b) c) a) ethirimol b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. etofenprox b) c) a) famoxadon b) c) a) fenamidon b) c) a) fenamifos b) c) a) fenarimol b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. fenazachin b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. fenbukonazol b) c) a) fenbutatinoxid b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, grapefruitů, paprik a stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, jahod, broskví, rajčat a vína; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů a hrušek. fenhexamid b) c) a) fenitrothion b) c) a) fenoxykarb b) c) a) fenpropathrin b) c) a) fenpropidin b) c) a) fenpropimorf b) c) a) fenpyroximát b) c) a) fenthion b) c) a) fenvalerát b) c) a) fipronil b) c) a) flonikamid b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, stolních hroznů, grapefruitů, melounů, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, špenátu, salátu, rajčat, ovsa a ječmene; v roce 2020 uvnitř a na povrchu brambor, hrušek, loupané rýže a žita. fluazifop-P b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, brokolice, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod, hlávkového zelí, salátu, špenátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu květáku, sušených fazolí, brambor a mrkve. flubendiamid b) c) a) fludioxonyl b) c) a) flufenoxuron b) c) a) fluopikolid b) c) a) fluopyram b) c) a) fluchinkonazol b) c) a) flusilazol b) c) a) flutriafol b) c) a) folpet b) c) a) formetanát b) c) a) fosthiazát b) c) a) glyfosát b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, vína, ječmene a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek, pomerančů a žita. haloxyfop včetně haloxyfopu-R b) c) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu brokolice, grapefruitů, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod a hlávkového zelí. V roce 2020 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu. hexakonazol b) c) a) hexythiazox b) c) a) Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin. imazalil b) c) a) imidakloprid b) c) a) indoxakarb b) c) a) iprodion b) c) a) iprovalikarb b) c) a) isokarbofos b) c) a) isoprothiolan a) V roce 2020 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu loupané rýže. V letech 2018 a 2019 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu. kresoxim-methyl b) c) a) λ-cyhalothrin b) c) a) linuron b) c) a) lufenuron b) c) a) malathion b) c) a) mandipropamid b) c) a) mepanipyrim b) c) a) mepikvát b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu pěstovaných hub a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu ječmene a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek, žita a loupané rýže. metalaxyl a metalaxyl-M b) c) a) methamidofos b) c) a) methidathion b) c) a) methiokarb b) c) a) methomyl a thiodikarb b) c) a) methoxyfenozid b) c) a) monokrotofos b) c) a) myklobutanil b) c) a) oxadixyl b) c) a) oxamyl b) c) a) oxydemeton-metyl b) c) a) paklobutrazol b) c) a) parathion b) c) a) parathion methyl b) c) a) penkonazol b) c) a) pencykuron b) c) a) pendimethalin b) c) a) permethrin b) c) a) fosmet b) c) a) pirimikarb b) c) a) pirimifos-methyl b) c) a) procymidon b) c) a) profenofos b) c) a) propamokarb b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů, melounů, lilku, brokolice, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod, hlávkového zelí, špenátu, salátu, rajčat a ječmene; v roce 2020 pouze uvnitř a na povrchu mrkve, květáku, cibule a brambor; propargit b) c) a) propikonazol b) c) a) propyzamid b) c) a) prosulfokarb b) c) a) prothiokonazol b) c) a) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu hlávkového zelí, salátu, rajčat, ovsa a ječmene; v roce 2020 uvnitř a na povrchu mrkve, cibule, žita a loupané rýže. pymetrozin b) c) V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, melounů a paprik; v roce 2019 uvnitř a na povrchu hlávkového zelí, salátu, jahod, špenátu a rajčat. V roce 2020 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu. pyraklostrobin b) c) a) pyridaben b) c) a) pyrimethanil b) c) a) pyriproxyfen b) c) a) chinoxyfen b) c) a) spinosad b) c) a) spirodiklofen b) c) a) spiromesifen b) c) a) spiroxamin b) c) a) τ-fluvalinát b) c) a) tebukonazol b) c) a) tebufenozid b) c) a) tebufenpyrad b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. teflubenzuron b) c) a) tefluthrin b) c) a) terbuthylazin b) c) a) tetrakonazol b) c) a) tetradifon b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. thiabendazol b) c) a) thiakloprid b) c) a) thiamethoxam b) c) a) thiofanát-methyl b) c) a) tolklofos-methyl b) c) a) tolylfluanid b) c) a) Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin. triadimefon a triadimenol b) c) a) triazofos b) c) a) trifloxystrobin b) c) a) triflumuron b) c) a) vinklozolin b) c) a) ČÁST D Kombinace pesticidů/produktů, které mají být kontrolovány v produktech živočišného původu a na nich 2018 2019 2020 Poznámky aldrin a dieldrin d) e) f) bifenthrin d) e) f) chlordan d) e) f) chlorpyrifos d) e) f) chlorpyrifos-methyl d) e) f) cypermethrin d) e) f) DDT d) e) f) deltamethrin d) e) f) diazinon d) e) f) endosulfan d) e) f) famoxadon d) e) f) fenvalerát d) e) f) heptachlor d) e) f) hexachlorbenzen d) e) f) hexachlorcyklohexan (HCH, α-izomer) d) e) f) hexachlorcyklohexan (HCH, β-izomer) d) e) f) indoxakarb e) V roce 2019 se analyzuje pouze v mléce. lindan d) e) f) methoxychlor d) e) f) parathion d) e) f) permethrin d) e) f) pirimifos-methyl d) e) f) (1) U základních produktů, které mají být analyzovány, budou analyzovány ty části produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí u hlavního produktu ve skupině nebo podskupině uvedených v části A přílohy I nařízení Komise (EU) č. 752/2014 ze dne 24. června 2014, kterým se nahrazuje příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (Úř. věst. L 208, 15.7.2014, s. 1), není-li stanoveno jinak. (2) Analyzovány budou nezpracované produkty (včetně zmrazených produktů). (3) Pokud není k dispozici dostatek vzorků žitného, pšeničného či ovesného zrna nebo ječmene, lze k analýze použít žitnou, pšeničnou, ovesnou nebo ječnou celozrnnou mouku. Je pak třeba uvést faktor zpracování. Nejsou-li k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 1. (4) Pokud není k dispozici dostatek vzorků ovesného zrna, lze tuto část počtu požadovaných vzorků ovesných zrn, kterou nebylo možno analyzovat, přidat k počtu vzorků pro zrno ječmene, čímž se sníží počet vzorků ovesného zrna a poměrně zvýší počet vzorků zrna ječmene. (5) Pokud není k dispozici dostatek vzorků zrna ječmene, lze tuto část počtu požadovaných vzorků zrn ječmene, kterou nebylo možno analyzovat, přidat k počtu vzorků pro zrno ovsa, čímž se sníží počet vzorků zrna ječmene a poměrně zvýší počet vzorků ovesného zrna. (6) Tam, kde je to vhodné, lze k analýze použít též zrna leštěné rýže. Úřadu EFSA je třeba nahlásit, zda byla použita leštěná nebo loupaná rýže. Pokud je použita leštěná rýže, uvede se faktor zpracování. Nejsou-li k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 0,5. (7) U základních produktů, které mají být analyzovány, budou analyzovány ty části produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí u hlavního produktu ve skupině nebo podskupině uvedených v části A přílohy I nařízení (EU) č. 752/2014, není-li stanoveno jinak. (8) Analyzovány budou nezpracované produkty (včetně zmrazených produktů). (9) Je třeba analyzovat čerstvé (nezpracované) mléko, včetně zmrazeného, pasterizovaného, zahřátého, sterilovaného či filtrovaného. (10) Analyzují se celá vejce bez skořápky.