ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Metoda A: a) forwardové transakce s cennými papíry se zaúčtují na podrozvahové účty ode dne sjednání transakce do dne vypořádání za forwardovou cenu forwardové transakce; b) průměrná cena podkladového cenného papíru se nemění až do dne vypořádání; vlivy forwardových prodejů na zisk a ztrátu se vypočítávají ke dni vypořádání; c) ke dni vypořádání se pohledávky a závazky na podrozvahových účtech odúčtují opačnými zápisy a případný zůstatek na účtu přecenění se zapíše ve prospěch výkazu zisku a ztráty. Nakoupený cenný papír se zaúčtuje ve spotové ceně ke dni splatnosti (aktuální tržní cena), zatímco rozdíl oproti původní forwardové ceně se zaúčtuje jako realizovaný zisk nebo ztráta; d) v případě cenných papírů v cizí měně se nemění průměrná cena čisté měnové pozice, pokud vykazující subjekt má pozici v této měně. Pokud je dluhopis koupený na forward v měně, ve které vykazující subjekt nemá pozici, takže je tuto měnu nutné nakoupit, uplatňují se pravidla pro nákup cizích měn podle čl. 12 odst. 3 písm. e); e) forwardové položky se oceňují nezávisle na forwardové tržní ceně po zbývající dobu trvání transakce. Ztráta z přecenění na konci roku se zapíše na vrub výkazu zisku a ztráty a zisk z přecenění se zapíše ve prospěch účtu přecenění. Nerealizované ztráty ve výkazu zisku a ztráty na konci roku se nekompenzují s nerealizovanými zisky v následujících letech až do uzavření nebo splatnosti nástroje.
1)

Vkládá se nový článek 9a, který zní: „Článek 9a Syntetické nástroje 1. Nástroje spojené tak, že vytvářejí syntetický nástroj, se zachycují a účtují odděleně od jiných nástrojů podle obecných pravidel, pravidel pro oceňování a zachycování výnosů a specifických požadavků pro daný nástroj, jež jsou stanoveny v těchto obecných zásadách. 2. Odchylně od čl. 3 písm. b), čl. 7 odst. 3, čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 2 lze při oceňování syntetických nástrojů použít tento alternativní postup: a) nerealizované zisky a ztráty z nástrojů spojených tak, že vytvářejí syntetický nástroj, se kompenzují na konci roku. V takovém případě se čisté nerealizované zisky účtují na účet přecenění. Čisté nerealizované ztráty, převyšují-li čisté zisky z předešlého přecenění zachycené na příslušném účtu přecenění, se převedou do výkazu zisku a ztráty; b) cenné papíry držené v rámci syntetického nástroje se nevykazují jako součást celkového portfolia těchto cenných papírů, ale vykazují se odděleně; c) nerealizované ztráty převedené do výkazu zisku a ztráty na konci roku a odpovídající nerealizované zisky se v následujících letech odděleně umořují. 3. Skončí-li platnost jednoho ze spojených nástrojů nebo je-li tento nástroj prodán, nastane-li jeho splatnost či je-li uplatněn, nesmí vykazující subjekt nadále používat alternativní postup uvedený v odstavci 2, přičemž všechny neumořené zisky z přecenění převedené do výkazu zisku a ztráty v minulých letech se okamžitě kompenzují. 4. Alternativní postup uvedený v odstavci 2 lze použít pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky: a) jednotlivé nástroje jsou na základě strategie pro řízení rizik nebo investiční strategie spravovány a jejich výkon je hodnocen jako jeden spojený nástroj; b) jednotlivé nástroje jsou při prvním zachycení strukturovány a určeny jako syntetický nástroj; c) použití alternativního postupu vylučuje či podstatně snižuje možnost nesouladu v oceňování, jenž by vznikl, pokud by se obecná pravidla stanovená v těchto obecných zásadách uplatňovala na jednotlivé nástroje, a d) dostupnost formální dokumentace, na jejímž základě lze ověřit splnění podmínek vymezených v předchozích odstavcích a), b) a c).“
2)

V čl. 3 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Veškeré operace s devizovými rezervami ECB se provádějí na základě standardních právních podkladů, jak to požaduje tento článek. Výkonná rada však může rozhodnout, že namísto dohody stanovené v bodě 1 písm. a) nebo bodě 2 písm. a) přílohy I těchto obecných zásad se ve vztahu k členskému státu po přijetí eura použije standardní dohoda stanovená v bodě 1 písm. c) nebo bodě 2 písm. c) přílohy I těchto obecných zásad, pokud s ohledem na použití uvedené standardní dohody v tomto členském státě není k dispozici právní posouzení ve formě a s obsahem, které jsou pro ECB přijatelné. Výkonná rada neprodleně informuje Radu guvernérů o každém rozhodnutí, které přijala podle tohoto ustanovení. 2. Zajištěné operace s devizovými rezervami ECB včetně dohod o zpětném odkupu, dohod o zpětném odprodeji, dohod o operacích typu ‚buy/sell-back‘ a dohod o operacích typu ‚sell/buy-back‘ a všechny mimoburzovní operace s deriváty týkající se devizových rezerv ECB jsou podloženy standardními dohodami uvedenými v příloze I, a to ve znění aktuálně schváleném či pozměněném ECB.“
1)

Článek 2 se mění takto: a) Odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Počínaje údaji o transakcích v lednu 2008 a o pozicích ke konci roku 2007 odpovídají systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích od března 2008 jednomu z modelů uvedených v tabulce, která je obsažena v příloze VI. Zvolený model lze zavádět postupně tak, aby daná národní centrální banka mohla dosáhnout ve vztahu ke stavům k prosinci 2008 cílového pokrytí uvedeného v příloze VI nejpozději do března 2009.“ b) Doplňuje se odstavec 7, který zní: „7. a) Národní centrální banka členského státu, který přijme euro 1. ledna 2007 nebo po tomto datu, a národní centrální banky všech ostatních zúčastněných členských států k okamžiku, kdy tento členský stát přijme euro, poskytnou ECB ve vztahu k tomuto členskému státu zpětné údaje odpovídající údajům požadovaným v tabulkách 1 až 8 přílohy II, aby bylo možné sestavit agregáty pokrývající eurozónu v jejím novém složení. Tyto národní centrální banky poskytnou zpětné údaje od referenčních dat stanovených níže s výjimkou členění uvedených v tabulce 13, pro něž jsou nejdřívějšími referenčními obdobími, za která se má vykazovat, období uvedená v dotčené tabulce. Všechny zpětné údaje lze poskytnout na základě nejlepších odhadů. i) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU před květnem 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období od roku 1999. ii) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU v květnu 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období od roku 2004. iii) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU po květnu 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období ode dne, kdy tento členský stát vstoupil do EU. b) Pokud zpětné údaje uvedené v písmenu a) už nezahrnují měsíční sledování, která by pokrývala období pěti let za každou ze čtyř hlavních podpoložek běžného účtu platební bilance, a sice zboží, služby, výnosy a běžné převody, pak národní centrální banky zajistí, aby byla tato sledování v údajích, které poskytnou, zahrnuta. c) Odchylně od písmene a) se po Banque centrale du Luxemburg nepožaduje, aby předala zpětné údaje za období končící prosincem 2001. Společné zpětné údaje za Belgii a Lucembursko za období končící prosincem 2001 předá Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique.“
23)

Oddíl 7.3 se mění takto: a) Pod nadpisem „Základ pro stanovení minimálních rezerv a sazby minimálních rezerv“ se ve čtvrtém odstavci nahrazuje první věta tímto: „Závazky vůči jiným institucím zahrnutým na seznamu institucí podléhajících systému minimálních rezerv Eurosystému a závazky vůči ECB a zúčastněným národním centrálním bankám se do základu pro stanovení minimálních rezerv nezahrnují.“ b) Pod nadpisem „Základ pro stanovení minimálních rezerv a sazby minimálních rezerv“ se v pátém odstavci nahrazují třetí a čtvrtá věta tímto: „Tato sazba minimálních rezerv je stanovena v nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). ECB stanovuje nulovou sazbu minimálních rezerv pro tyto kategorie závazků: ‘vklady s dohodnutou splatností delší než dva roky’, ‚vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky‘, ‚repo operace‘, a ‚dluhové cenné papíry se stanovenou splatností delší než dva roky‘ (viz rámeček 9).“ c) Rámeček 9 s názvem „Základ pro stanovení minimálních rezerv a sazby minimálních rezerv“ se nahrazuje tímto: "RÁMEČEK 9 Základ pro stanovení minimálních rezerv a sazby minimálních rezerv A. Závazky, které jsou zahrnuté do základu pro stanovení minimálních rezerv a na které je uplatňována kladná sazba minimálních rezerv Vklady (13) — Jednodenní vklady — Vklady s dohodnutou splatností do 2 let včetně — Vklady s výpovědní lhůtou do dvou let včetně Emitované dluhové cenné papíry — Dluhové cenné papíry s původní splatností do 2 let včetně B. Závazky, které jsou zahrnuté do základu pro stanovení minimálních rezerv a na které je uplatňována nulová sazba minimálních rezerv Vklady (13) — Vklady s dohodnutou splatností delší než dva roky — Vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky — Repo operace Emitované dluhové cenné papíry — Dluhové cenné papíry s původní splatností nad dva roky C. Závazky vyňaté ze základu pro stanovení minimálních rezerv — Závazky vůči ostatním institucím podléhajícím systému minimálních rezerv Eurosystému — Závazky vůči ECB a zúčastněným národním centrálním bankám
(4)

I když v současné době mohou být kvalifikované třetí osoby druhotně předzásobeny eurobankovkami a euromincemi pouze úvěrovými institucemi a vnitrostátními poštovními úřady, které mají účet u své budoucí národní centrální banky Eurosystému, dosavadní zkušenosti s přechodem na hotovostní euro podle obecných zásad ECB/2006/9 ukazují, že by bylo užitečné do operací spojených s druhotným předzásobením zapojit společnosti provozující přepravu hotovosti. Úvěrové instituce a vnitrostátní poštovní úřady by proto měly mít možnost pro účely druhotného předzásobení eurobankovkami a euromincemi jmenovat společnosti provozující přepravu hotovosti jako své zástupce.
OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 10. prosince 2009,

kterými se mění obecné zásady ECB/2008/18 o dočasných změnách pravidel týkajících se způsobilosti zajištění

(ECB/2009/24)

(2009/963/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 12.1 a 14.3 ve spojení s čl. 3.1 první odrážkou, článkem 18.2 a čl. 20 prvním odstavcem tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Obecné zásady ECB/2008/18 se mění takto:

V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„Tyto obecné zásady platí od 1. prosince 2008 do 31. prosince 2010 nebo do dne splatnosti poslední dvanáctiměsíční refinanční operace zahájené do 31. prosince 2010, podle toho, co nastane později.“
„—

‚rezervami‘ se rozumí způsobilá aktiva klienta denominovaná v eurech, tj. peněžní prostředky a všechny cenné papíry zahrnuté do jednotného rámce vymezeného v databázi způsobilých aktiv Eurosystému, která obsahuje aktiva způsobilá pro úvěrové operace Eurosystému a která je zveřejněna a denně aktualizována na internetových stránkách ECB, s výjimkou: i) cenných papírů, které náleží do ‚skupiny emitentů 3‘ (tj. podniky a ostatní emitenti), a, pokud jde o ostatní skupiny emitentů, cenných papírů, které náleží do ‚kategorie likvidity V‘ (cenné papíry zajištěné aktivy), ii) aktiv výlučně držených pro potřeby plnění závazků klienta z důchodů a souvisejících závazků vůči jeho bývalým či stávajícím zaměstnancům, iii) zvláštních účtů, které si klient otevřel u člena Eurosystému pro účely změny splátkového kalendáře veřejného dluhu v rámci mezinárodních dohod, iv) jiných kategorií aktiv denominovaných v eurech, o kterých podle potřeby rozhodne Rada guvernérů.“
4)

V oddílu 6.4.1 se rámeček 7 nahrazuje tímto: „RÁMEČEK 7 Opatření ke kontrole rizika Eurosystém uplatňuje následující opatření ke kontrole rizika: — Srážky při ocenění Při oceňování podkladových aktiv uplatňuje Eurosystém srážky při ocenění (‚haircuts‘). To znamená, že hodnota podkladových aktiv se vypočítá jako tržní hodnota aktiva minus určité procento (srážka). — Variační marže (oceňování podle tržní hodnoty) Eurosystém vyžaduje, aby se u reverzních transakcí na poskytnutí likvidity tržní hodnota podkladových aktiv po úpravě o příslušnou srážku zachovala po celou dobu trvání operace. To znamená, že pokud pravidelně měřená hodnota podkladových aktiv klesne pod určitou úroveň, vyzve národní centrální banka protistranu k dodání doplňujících aktiv nebo hotovosti (výzva k dodatkové úhradě). Podobně pokud tržní hodnota podkladových aktiv po přecenění určitou úroveň přesáhne, může protistrana nadbytečná aktiva nebo hotovost získat zpět. (Výpočty vztahující se k provádění výzvy k dodatkové úhradě jsou uvedeny v rámečku 8.) — Omezení ve vztahu k používání nezajištěných bankovních dluhopisů Eurosystém omezuje používání nezajištěných bankovních dluhopisů, tak jak je uvedeno v oddílu 6.4.2. Eurosystém také může kdykoli uplatnit následující opatření ke kontrole rizika, je-li to nezbytné pro zajištění odpovídající ochrany Eurosystému v souladu s článkem 18.1 statutu ESCB: — Počáteční marže Počáteční marže může Eurosystém uplatňovat při svých reverzních transakcích na poskytnutí likvidity. To by znamenalo, že by protistrany musely poskytnout podkladová aktiva v hodnotě alespoň shodné s likviditou poskytnutou Eurosystémem plus hodnotou počáteční marže. — Omezení ve vztahu k emitentům/dlužníkům nebo ručitelům Kromě omezení, která se uplatňují na nezajištěné bankovní dluhopisy, může Eurosystém uplatnit dodatečná omezení týkající se angažovanosti vůči emitentům/dlužníkům nebo ručitelům.Taková omezení se také mohou týkat konkrétních protistran, zejména jestliže se zdá, že úvěrová kvalita protistrany vykazuje značnou korelaci s úvěrovou kvalitou protistranou předloženého zajištění. — Dodatečné záruky K přijetí některých aktiv může Eurosystém požadovat dodatečné záruky ze strany finančně zdravých subjektů. — Vyloučení Eurosystém může některá aktiva vyloučit z používání ve svých operacích měnové politiky. Takové omezení se také může týkat konkrétních protistran, zejména jestliže se zdá, že úvěrová kvalita protistrany vykazuje značnou korelaci s úvěrovou kvalitou protistranou předloženého zajištění.“
3.3

Zástupce kterékoli z níže uvedených skupin může být řádným členem poradní skupiny: a) centrální banky – ECB a každá národní centrální banka eurozóny by měly být zastoupeny jedním řádným členem. Národní centrální banka členského státu, který přijme euro, se od okamžiku vstupu do eurozóny rovněž účastní poradní skupiny jako řádný člen. Centrální banka mimo eurozónu, která se rozhodla zapojit svou měnu do T2S, je ode dne takového rozhodnutí rovněž zastoupena jedním řádným členem. Evropská komise je jako veřejný orgán řádným členem a je považována za člena skupiny centrálních bank; b) centrální depozitáři cenných papírů – každá skupina centrálních depozitářů cenných papírů, jež může sestávat z několika centrálních depozitářů cenných papírů, popřípadě každý centrální depozitář cenných papírů, vypořádávající své transakce v eurech a/nebo ve své národní měně jiné než euro, je řádným členem poradní skupiny a může jmenovat jednoho zástupce, splňuje-li níže uvedená kritéria: — deklaruje podporu T2S, — je připravena, resp. připraven sjednat smluvní ujednání s Eurosystémem, — deklaruje záměr využívat T2S, jakmile bude v provozu. V souladu s odstaavcem 3.2 a odst. 3.3 písm. a) se počet zástupců centrálních depozitářů cenných papírů rovná počtu zástupců centrálních bank. To znamená, že větší skupiny centrálních depozitářů cenných papírů a větší centrální depozitáři cenných papírů mají v závislosti na objemu jimi vypořádávaných obchodů vyšší počet zástupců. Počet dalších zástupců je stanoven centrálními depozitáři cenných papírů zastoupenými v poradní skupině a předsedou poradní skupiny podle d’Hondtovy metody pro poměrné zastoupení; c) uživatelé – výbor pro jmenování vybírá členy z řad uživatelů na základě přihlášek obdržených tajemníkem podle předem stanoveného klíče: — nejméně jedenáct řádných členů, kteří zastupují velké obchodní banky, jež vykonávají činnost v oblasti cenných papírů v měnách, ve kterých lze provádět vypořádání v T2S, a to bez ohledu na místo vzniku těchto bank, — nejméně dva řádní členové, kteří zastupují mezinárodní investiční banky, — nejméně dva řádní členové, kteří zastupují banky, jež vykonávají činnost v oblasti vypořádání obchodů s cennými papíry s cílem poskytovat služby svým místním klientům, — nejméně jen řádný člen, který zastupuje centrální protistranu.
1.

Článek 5 se nahrazuje tímto: „Článek 5 Statistika elektronických peněz ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami každoročně identifikuje a zaznamenává vlastnosti systémů elektronických peněz v EU, dostupnost příslušných statistických informací a související metody sestavování statistik. Národní centrální banky vykazují statistické informace o elektronických penězích vydaných všemi měnovými finančními institucemi, kterým nebyla udělena výjimka podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) v souladu se seznamem položek uvedeným v tabulce 1 v části 2 přílohy III těchto obecných zásad. Měsíční nebo čtvrtletní údaje se ECB vykazují nejméně dvakrát ročně, nejpozději v poslední pracovní den v dubnu (údaje ke konci března) a v poslední pracovní den v říjnu (údaje ke konci září). Podle dostupnosti údajů národních centrálních bank se mohou uskutečňovat častější přenosy údajů s měsíční nebo čtvrtletní periodicitou, a to nejpozději v poslední pracovní den měsíce následujícího po uplynutí referenčního období. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje. Toto vykazování se vztahuje na instituce elektronických peněz, které se zabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a splňují tudíž definici měnové finanční instituce, a na instituce elektronických peněz, které se nezabývají převážně finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, a tudíž nesplňují definici měnové finanční instituce. Toto vykazování zahrnuje také vykazování ze strany malých měnových finančních institucí, kterým byla udělena výjimka podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), bez ohledu na to, zda jsou úvěrovými institucemi, či nikoli. Národní centrální banky vykazují statistické informace podle seznamu položek uvedeného v tabulce 2 v části 2 přílohy III těchto obecných zásad. Údaje vydavatelů elektronických peněz, kteří nesplňují definici měnové finanční instituce, a na které se proto nevztahuje řádná statistická zpravodajská povinnost týkající se rozvahových položek, se vykazují v rozsahu, v jakém je národní centrální banky mohou získat od příslušných orgánů dohledu nebo jiných vhodných zdrojů. Řady se vykazují do ECB ročně, nejpozději v poslední pracovní den měsíce následujícího po uplynutí referenčního období. Nejsou-li údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.“
‚Vnitrostátní čistou emisí bankovek‘ se rozumí objem eurobankovek, které jednotlivá národní centrální banka vydala a uvedla do oběhu v určitý okamžik (např. na konci vykazovaného období), včetně všech eurobankovek uvedených do oběhu všemi vnitrostátními subjekty NHTO a všemi bankami ECI řízenými danou národní centrální bankou. Nepatří sem převody bankovek do jiných národních centrálních bank nebo budoucích národních centrálních bank Eurosystému. Vnitrostátní čistou emisi bankovek lze vypočítat buď pomocí i) stavové metody, která používá jen stavové údaje vztahující se k určitému okamžiku; nebo ii) tokové metody, která agreguje tokové údaje od okamžiku zavedení bankovek až do určitého okamžiku (např. konce vykazovaného období). Stavová metoda: vnitrostátní čistá emise = vyrobené bankovky (datová položka 1.1) – zásoba vyrobených bankovek (datové položky 2.1 až 2.15) – zničené vyrobené bankovky (datové položky 1.2 a 1.3) Toková metoda: vnitrostátní čistá emise = vyrobené bankovky vydané národní centrální bankou (včetně bankovek uvedených do oběhu subjekty NHTO a bankami ECI) od jejich zavedení (souhrnné datové položky 3.1, 3.9 a 3.13) – vyrobené bankovky vrácené do národní centrální banky (včetně bankovek vrácených do subjektů NHTO a bank ECI) od jejich zavedení (souhrnné datové položky 3.4 a 3.10 a 3.14).
(8)

T2S není podnikatelským subjektem a jeho cílem není konkurovat centrálním depozitářům cenných papírů ani jiným účastníkům trhu. To znamená, že i když finanční režim T2S sleduje plnou náhradu nákladů, služby T2S nejsou poskytovány za účelem dosažení zisku. O celkové výši investice Eurosystému do T2S bylo rozhodnuto interním rozhodnutím, přičemž rozhodnutí o cenách za poskytování služeb T2S sleduje plné pokrytí nákladů. Navíc by měl Eurosystém přísně uplatňovat zásadu nediskriminace ve vztahu k centrálním depozitářům cenných papírů a zaměřit se na vytvoření rovných podmínek pro všechny centrální depozitáře cenných papírů, kteří budou k vypořádání využívat T2S.
(4)

Tato dodatečná opatření by se měla uplatňovat dočasně, a to do doby, kdy Rada guvernérů usoudí, že již nejsou nezbytná k zajištění náležitého fungování transmisního mechanismu měnové politiky. Měla by být proto zavedena formou změny obecných zásad ECB/2012/18,
(8)

Jelikož centralizovanou databázi cenných papírů provozují všichni členové ESCB společně, měli by všichni usilovat o to, aby dodržovali stejné standardy řízení kvality dat. Národní centrální banky mimo eurozónu kromě toho mají nejlepší předpoklady pro to, aby řízení kvality dat prováděly v případě dat, jež se týkají emitentů, kteří jsou rezidenty v příslušných členských státech. Zatímco se uznává, že obecné zásady, které přijala ECB, nemohou ukládat povinnosti národním centrálním bankám mimo eurozónu, článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky platí pro národní centrální banky eurozóny i pro národní centrální banky mimo eurozónu. Národní centrální banky mimo eurozónu by proto měly vytvořit a provést veškerá opatření, která považují za vhodná k provádění řízení kvality dat v souladu s těmito obecnými zásadami.
„programem rozšířené správy zásob“ (Extended custodial inventory programme – ECI) nebo „programem ECI“ se rozumí program sestávající ze smluvních ujednání mezi ECB, národní centrální bankou a jednotlivými úvěrovými institucemi (banky ECI), přičemž národní centrální banka: i) bankám ECI dodává eurobankovky, které banky ECI drží v úschově mimo Evropu pro účely uvedení těchto eurobankovek do oběhu, a ii) ve prospěch bank ECI připíše eurobankovky, které byly uloženy jejich klienty, je ověřena jejich platnost a upotřebitelnost, nacházejí se v úschově a bylo zasláno oznámení národní centrální bance. Bankovky, které banky ECI drží v úschově, včetně těch, které jsou přepravovány mezi národní centrální bankou a bankami ECI, jsou v plném rozsahu zajištěny až do doby, než je banky ECI uvedou do oběhu nebo než jsou vráceny do národní centrální banky. Bankovky převedené z národní centrální banky do bank ECI patří do vyrobených bankovek národní centrální banky (datová položka 1.1). Bankovky, které banky ECI drží v úschově, nejsou součástí vnitrostátní čisté emise bankovek národní centrální banky.
2.

Konsolidační prvky [3 B.2] se rovnají pasivům sektoru S.13, jež jsou souběžně aktivy sektoru S.13 s výjimkou a) pasiv subsektoru S.1311, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1311; b) pasiv subsektoru S.1312, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1312; c) pasiv subsektoru S.1313, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1313 a d) pasiv subsektoru S.1314, jež jsou souběžně aktivy subsektoru S.1314, a to v nástroji oběživo a vklady [3 B.3] plus krátkodobé dluhové cenné papíry [3 B.4] plus dlouhodobé dluhové cenné papíry [3 B.5] plus úvěry [3 B.6].