NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 519/2014

ze dne 16. května 2014,

kterým se mění nařízení (ES) č. 401/2006, pokud jde o metody odběru vzorků z velkých šarží, koření a doplňků stravy, výkonnostní kritéria pro T-2 toxin, HT-2 toxin a citrinin a o screeningové metody analýzy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 401/2006 se mění takto:

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. července 2014.

(1) Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

(2) Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

(3) Nařízení Komise (ES) č. 401/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství mykotoxinů v potravinách (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 12).

(4) Závisí na hmotnosti šarže – viz tabulka 2.“

PŘÍLOHA II

„4.2. Obecné požadavky Konfirmační metody analýzy použité pro účely kontroly potravin musí být v souladu s ustanoveními bodů 1 a 2 přílohy III nařízení (ES) č. 882/2004. 4.3. Zvláštní požadavky 4.3.1. Zvláštní požadavky na konfirmační metody 4.3.1.1. Výkonnostní kritéria Doporučuje se, aby byly používány plně validované konfirmační metody (tj. metody pro příslušné matrice validované mezilaboratorními zkouškami), jsou-li vhodné a dostupné. Mohou být použity i jiné vhodné validované konfirmační metody (například metody interně validované na relevantních matricích z příslušné skupiny komodit), pokud splňují výkonnostní kritéria uvedená v následujících tabulkách. Je-li to možné, zahrnuje validace interně validovaných metod certifikovaný referenční materiál. a) Výkonnostní kritéria pro aflatoxiny Kritérium Rozsah koncentrací Doporučená hodnota Maximální povolená hodnota Prázdné Celý rozsah Bezvýznamná – Výtěžnost – aflatoxin M1 0,01 – 0,05 μg/kg 60 až 120 % > 0,05 μg/kg 70 až 110 % Výtěžnost – aflatoxin B1, B2, G1, G2 < 1,0 μg/kg 50 až 120 % 1–10 μg/kg 70 až 110 % > 10 μg/kg 80 až 110 % Reprodukovatelnost RSDR Celý rozsah Odvozeno z Horwitzovy rovnice (*) (**) 2 × povolená hodnota vypočtená z Horwitzovy rovnice (*) (**) Opakovatelnost RSDr se může vypočítat jako 0,66násobek reprodukovatelnosti RSDR při příslušné koncentraci. Poznámka: — Hodnoty platí jak pro B1, tak pro sumu B1 + B2 + G1 + G2. — Pokud má být uvedena suma jednotlivých aflatoxinů B1 + B2 + G1 + G2, musí být odezva každého z nich na analytický systém buď známá, nebo stejná. b) Výkonnostní kritéria pro ochratoxin A Množství μg/kg Ochratoxin A RSDr % RSDR % Výtěžnost % < 1 ≤ 40 ≤ 60 50 až 120 ≥ 1 ≤ 20 ≤ 30 70 až 110 c) Výkonnostní kritéria pro patulin Množství μg/kg Patulin RSDr % RSDR % Výtěžnost % < 20 ≤ 30 ≤ 40 50 až 120 20 – 50 ≤ 20 ≤ 30 70 až 105 > 50 ≤ 15 ≤ 25 75 až 105 d) Výkonnostní kritéria pro deoxynivalenol Množství μg/kg Deoxynivalenol RSDr % RSDR % Výtěžnost % > 100 – ≤ 500 ≤ 20 ≤ 40 60 až 110 > 500 ≤ 20 ≤ 40 70 až 120 e) Výkonnostní kritéria pro zearalenon Množství μg/kg Zearalenon RSDr % RSDR % Výtěžnost % ≤ 50 ≤ 40 ≤ 50 60 až 120 > 50 ≤ 25 ≤ 40 70 až 120 f) Výkonnostní kritéria pro fumonisin B1 a B2 jednotlivě Množství μg/kg Fumonisin B1 a B2 jednotlivě RSDr % RSDR % Výtěžnost % ≤ 500 ≤ 30 ≤ 60 60 až 120 > 500 ≤ 20 ≤ 30 70 až 110 g) Výkonnostní kritéria pro T-2 a HT-2 toxin jednotlivě Množství μg/kg T-2 a HT-2 toxin jednotlivě RSDr % RSDR % Výtěžnost % 15 – 250 ≤ 30 ≤ 50 60 až 130 > 250 ≤ 25 ≤ 40 60 až 130 h) Výkonnostní kritéria pro citrinin Množství μg/kg Citrinin RSDr % Doporučená hodnota RSDR % Maximální povolená hodnota RSDR % Výtěžnost % Celý rozsah 0,66 × RSDR Odvozeno z Horwitzovy rovnice (*) (**) 2 × povolená hodnota vypočtená z Horwitzovy rovnice (*) (**) 70 až 120 i) Poznámky k výkonnostním kritériím pro mykotoxiny — Detekční limity použitých metod nejsou uvedeny, protože přesnost je uvedena pro uvažované koncentrace. — Hodnoty přesnosti jsou vypočteny z Horwitzovy rovnice, zejména z původní Horwitzovy rovnice (pro koncentrace 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138) (*) a z upravené Horwitzovy rovnice (pro koncentrace C < 1,2 × 10-7) (**). (*) Horwitzova rovnice pro koncentrace 1,2 × 10-7 ≤ C ≤ 0,138: RSDR = 2(1–0,5logC) (Viz: W. Horwitz, L.R. Kamps, K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem., 1980, č. 63, s. 1344) (**) Upravená Horwitzova rovnice (*) pro koncentrace C < 1,2 × 10-7: RSDR = 22 % (Viz: M. Thompson, Analyst, 2000, č. 125, s. 385–386) kde: — RSDR je relativní směrodatná odchylka vypočtená z výsledků získaných za podmínek reprodukovatelnosti [(sR/) × 100] — C je poměr koncentrací (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). Toto je zobecněná rovnice pro přesnost, u níž se ukázalo, že u většiny běžných metod analýzy nezáleží na analytu a matrici, nýbrž pouze na koncentraci. 4.3.1.2. Přístup založený na vhodnosti pro daný účel U interně validovaných metod může být k hodnocení jejich vhodnosti pro úřední kontrolu alternativně použit přístup založený na vhodnosti pro daný účel (***). Metody vhodné pro úřední kontrolu musí poskytovat výsledky se standardní nejistotou měření (u) menší, než je maximální standardní nejistota měření vypočítaná pomocí následující rovnice: kde: — Uf je maximální standardní nejistota měření (μg/kg), — LOD je mez detekce metody (μg/kg), — α je konstantní číselný faktor používaný v závislosti na hodnotě C. Hodnoty, které mají být použity, jsou uvedeny v následující tabulce, — C je příslušná koncentrace (μg/kg). Jestliže metoda analýzy poskytuje výsledky s nejistotou měření menší než maximální standardní nejistota, považuje se metoda za vhodnou do stejné míry jako metoda, která splňuje výkonnostní kritéria uvedená v bodě 4.3.1.1. Tabulka Číselné hodnoty konstanty α závisející na uvažované koncentraci použitelné v rovnici uvedené v tomto bodě C (μg/kg) α ≤ 50 0,2 51 – 500 0,18 501– 1 000 0,15 1 001 – 10 000 0,12 > 10 000 0,1 (***) Viz: M. Thompson a R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, č. 10, s. 471–478 4.3.2. Zvláštní požadavky na semikvantitativní screeningové metody 4.3.2.1. Rozsah působnosti Rozsah působnosti se vztahuje na bioanalytické metody založené na imunitním rozpoznávání nebo receptorovém vázání (například test ELISA, měřidla, pomůcky k měření s bočním průtokem, imunosenzory) a fyzikálně-chemické metody založené na chromatografii nebo na přímé detekci hmotnostní spektrometrií (např. hmotnostní spektrometrie vnitřního prostředí). Jiné metody (např. tenkovrstvá chromatografie) nejsou vyloučeny za předpokladu, že vzniklé signály přímo souvisejí s příslušnými mykotoxiny a umožňují použít níže popsanou zásadu. Zvláštní požadavky se vztahují na metody, u nichž je výsledek měření číselná hodnota, například (relativní) odezva z čidla měřidla, signál z LC-MS atd., a kde se uplatňují běžné statistiky. Tyto požadavky se nevztahují na metody, které neposkytují číselné hodnoty (např. pouze linie, jež je přítomna nebo nepřítomna), u nichž jsou nutné odlišné validační přístupy. Zvláštní požadavky pro tyto metody jsou uvedeny v bodě 4.3.3. Tento dokument popisuje postupy validace screeningových metod pomocí mezilaboratorní validace, ověření účinnosti dané metody validované pomocí mezilaboratorní zkoušky a vnitrolaboratorní validaci u screeningové metody. 4.3.2.2. Terminologie Cílová koncentrace screeningu (screening target concentration, STC): příslušná koncentrace pro zjištění mykotoxinu ve vzorku. Pokud je cílem ověřit dodržování regulačních limitů, rovná se STC použitelné maximální úrovni. Pro jiné účely nebo v případě, že maximální úroveň není stanovena, se STC stanoví předem v laboratoři. Screeningová metoda: metoda použitá při výběru těch vzorků s úrovní mykotoxinů, které překračují STC s danou jistotou. Pro účely screeningu mykotoxinů se za vhodnou pro daný účel považuje 95 % jistota. Výsledek screeningové analýzy je buď ‚negativní'‘, nebo ‚podezřelý‘. Screeningové metody musí umožňovat nákladově efektivní analýzu velkého množství vzorků, čímž se zvyšuje pravděpodobnost, že se objeví nové případy vysoké expozice a ohrožení zdraví spotřebitelů. Tyto metody musí vycházet z bioanalytických metod nebo metody LC-MS či HPLC. Výsledky ze vzorků, které překračují mezní hodnotu, musí být ověřeny opakovanou úplnou analýzou původního vzorku pomocí konfirmační metody. ‚Negativní vzorek‘ znamená, že obsah mykotoxinu ve vzorku je s 95 % jistotou < STC (tj. existuje 5 % pravděpodobnost, že vzorky budou nesprávně hlášeny jako negativní). ‚Falešně negativní vzorek‘ znamená, že obsah mykotoxinu ve vzorku je > STC, ale byl označen jako negativní. ‚Podezřelý vzorek‘ (pozitivní screening) znamená, že vzorek překračuje mezní úroveň (viz níže) a může obsahovat mykotoxin na vyšší úrovni, než je STC. Jakýkoli podezřelý výsledek iniciuje konfirmační analýzu za účelem jednoznačné identifikace a kvantifikace mykotoxinu. ‚Falešně podezřelý vzorek‘ je negativní vzorek, který byl označen jako podezřelý. ‚Konfirmační metody‘ jsou metody, které poskytují úplné nebo doplňující informace umožňující jednoznačnou identifikaci a kvantifikaci mykotoxinu na sledované úrovni. ‚Mezní úroveň‘: odezva, signál nebo koncentrace získaná pomocí screeningové metody, při jejímž překročení je vzorek klasifikován jako ‚podezřelý‘. Mezní úroveň je stanovena během validace a zohledňuje variabilitu měření. Negativní kontrolní vzorek (slepá matrice): vzorek, o kterém je známo, že neobsahuje (1) mykotoxin, na nějž má být proveden screening, např. na základě předchozího určení pomocí konfirmační metody s dostatečnou citlivostí. Není-li možné slepé vzorky získat, může se použít materiál s nejnižší úrovní, kterou lze získat, umožňuje-li tato úroveň konstatovat, že je tato screeningová metoda vhodná pro daný účel. Pozitivní kontrolní vzorek: vzorek, který obsahuje mykotoxin na úrovni STC, např. certifikovaný referenční materiál, materiál se známým obsahem (např. testovací materiál z testů způsobilosti nebo materiál) jinak dostatečně charakterizovaný pomocí konfirmační metody. Při absenci takového materiálu lze použít směs vzorků s různou úrovní kontaminace nebo vnitrolaboratorně připravený a dostatečně charakterizovaný obohacený vzorek za předpokladu, že lze prokázat ověření míry kontaminace. 4.3.2.3. Postup validace Cílem validace je prokázat vhodnost screeningové metody pro daný účel. Provádí se stanovením mezní hodnoty a míry falešně negativních a falešně podezřelých vzorků. V těchto dvou parametrech jsou obsažena kritéria účinnosti, jako je citlivost, selektivita a přesnost. Screeningové metody mohou být validovány pomocí mezilaboratorní nebo vnitrolaboratorní validace. Pokud jsou již k dispozici údaje z mezilaboratorní validace pro určité kombinace mykotoxinů/matric/STC, je ověření účinnosti metody v laboratoři používající příslušnou metodu dostatečné. 4.3.2.3.1 Počáteční vnitrolaboratorní validace Mykotoxiny: Provádí se validace u každého jednotlivého mykotoxinu v rámci rozsahu zkoumání. U bioanalytických metod, jež poskytují u některých skupin mykotoxinů kombinovanou odezvu (např. aflatoxiny B1, B2, G1 a G2, fumonisiny B1 a B2), musí být prokázána použitelnost a uvedena omezení daného testu v rámci rozsahu metody. Nežádoucí křížová reaktivita (např. DON-3-glykosid, 3- nebo 15-acetyl-DON u metod založených na imunitě pro DON) se nepovažuje za důvod zvýšení míry falešně negativních vzorků cílových mykotoxinů, ale může zvyšovat míru falešně podezřelých vzorků. Toto nežádoucí zvýšení se sníží pomocí konfirmační analýzy, která zajistí jednoznačnou identifikaci a kvantifikaci mykotoxinů. Matrice: Počáteční validace by se měla provést pro každou komoditu, nebo pro každou skupinu komodit, je-li známo, že je daná metoda použitelná pro více komodit. V druhém případě se z uvedené skupiny vybere jedna reprezentativní a relevantní komodita (viz tabulka A). Soubor vzorků: Minimální počet různých vzorků požadovaných pro validaci je 20 homogenních negativních kontrolních vzorků a 20 homogenních pozitivních kontrolních vzorků, které obsahují mykotoxin na úrovni STC, analyzovaných za podmínek mezilehlé přesnosti (RSDRi) po dobu 5 různých dnů. Případně mohou být do validačního souboru přidány další soubory 20 vzorků obsahujících mykotoxin na jiných úrovních, aby se zjistilo, do jaké míry lze danou metodou rozlišovat jednotlivé koncentrace mykotoxinů. Koncentrace: Pro každou úroveň STC, která má být použita při běžné aplikaci, musí být provedena validace. 4.3.2.3.2 Počáteční validace prostřednictvím mezilaboratorních zkoušek Validace pomocí mezilaboratorních zkoušek se provádí v souladu s mezinárodně uznaným protokolem o mezilaboratorních zkouškách (např. ISO 5725:1994 nebo Mezinárodní harmonizovaný protokol IUPAC), který vyžaduje, aby byly zahrnuty platné údaje z nejméně osmi různých laboratoří. Jinak je jediným rozdílem oproti vnitrolaboratorní validaci to, že ≥ 20 vzorků z každé komodity/úrovně může být rovnoměrně rozděleno mezi zúčastněné laboratoře, přičemž minimální počet je dva vzorky na laboratoř. 4.3.2.4. Stanovení mezní úrovně a míry falešně podezřelých výsledků u slepých vzorků (Relativní) odezvy u negativních kontrolních a pozitivních kontrolních vzorků se berou jako základ pro výpočet požadovaných parametrů. Screeningové metody s odezvou úměrnou koncentraci mykotoxinu U screeningových metod s odezvou úměrnou koncentraci mykotoxinu platí: Mezní hodnota = RSTC – hodnota t0,05 *SDSTC RSTC = střední hodnota odezvy u pozitivních kontrolních vzorků (na úrovni STC) hodnota t: jednostranná hodnota t u 5 % míry falešně negativních výsledků (viz tabulka B) SDSTC = standardní odchylkaScreeningové metody s odezvou nepřímo úměrnou koncentraci mykotoxinu Podobně se u screeningových metod s odezvou nepřímo úměrnou koncentraci mykotoxinu určuje mezní hodnota jako: Mezní hodnota = RSTC + hodnota t0,05 *SDSTC Pomocí této specifické hodnoty t sloužící ke stanovení mezní hodnoty je míra falešně negativních výsledků standardně stanovena na 5 %. Hodnocení vhodnosti pro daný účel Výsledky negativních kontrolních vzorků se použijí pro odhad odpovídající míry falešně podezřelých výsledků. Hodnota t se vypočte podle případu, kdy výsledek negativního kontrolního vzorku přesahuje mezní hodnotu, a proto se chybně klasifikuje jako podezřelý. hodnota t= (mezní hodnota – středslepý)/SDslepýpro screeningové metody s odezvou úměrnou koncentraci mykotoxinu nebo hodnota t= (střed slepý – mezní hodnota)/SDslepýpro screeningové metody s odezvou nepřímo úměrnou koncentraci mykotoxinu Ze získané hodnoty t se na základě stupňů volnosti vypočítaných z určitého počtu experimentů může pravděpodobnost falešně podezřelých vzorků pro jednostrannou distribuci buď vypočítat (např. tabulková funkce ‚TDIS‘), nebo převzít z tabulky pro distribuci-t. Odpovídající hodnota jednostranné distribuce t určuje míru falešně podezřelých výsledků. Tato koncepce je popsána podrobně i s příkladem v Analytical and Bioanalytical Chemistry DOI 10.1007/s00216-013-6922-1. 4.3.2.5. Rozšíření rozsahu působnosti metody 4.3.2.5.1 Rozšíření rozsahu působnosti na další mykotoxiny: Když se přidávají nové mykotoxiny do rozsahu působnosti stávající screeningové metody, musí se provést úplná validace, aby se prokázala vhodnost metody. 4.3.2.5.2 Rozšíření na další komodity: Pokud se ví nebo předpokládá, že je screeningová metoda použitelná i na další komodity, musí se ověřit její platnost pro tyto další komodity. Patří-li nová komodita do skupiny komodit (viz tabulka A), u nichž již proběhla počáteční validace, je dostačující omezená dodatečná validace. Pro tento účel se musí analyzovat nejméně 10 homogenních negativních kontrolních vzorků a 10 homogenních pozitivních kontrolních vzorků (na úrovni STC) za podmínek mezilehlé přesnosti. Všechny pozitivní kontrolní vzorky musí přesahovat mezní hodnotu. V případě, že toto kritérium není splněno, musí se provést úplná validace. 4.3.2.6. Ověřování metod, které již byly validovány prostřednictvím mezilaboratorních zkoušek U screeningových metod, které již byly úspěšně validovány prostřednictvím mezilaboratorních zkoušek, je třeba ověřit účinnost. K tomu se musí analyzovat nejméně 6 negativních kontrolních vzorků a 6 pozitivních kontrolních vzorků (na úrovni STC). Všechny pozitivní kontrolní vzorky musí přesahovat mezní hodnotu. V případě, že toto kritérium není splněno, laboratoř musí provést analýzu hlavních příčin, aby určila, proč nemůže splnit specifikaci získanou při mezilaboratorní zkoušce. Až po přijetí nápravných opatření musí znovu ověřit účinnost metody ve své laboratoři. Pokud laboratoř není schopna ověřit výsledky mezilaboratorní zkoušky, bude muset stanovit vlastní mezní hodnotu pomocí úplné počáteční vnitrolaboratorní validace. 4.3.2.7. Neustálé ověřování metod/průběžná validace metod Po počáteční validaci se další údaje z validace získávají tak, že se v každé partii vzorků podrobených screeningu zahrnou alespoň dva pozitivní kontrolní vzorky. Jeden pozitivní kontrolní vzorek je známý vzorek (například vzorek použitý v počáteční validaci), druhý je jiná komodita ze stejné skupiny komodit (v případě, že se analyzuje pouze jedna komodita, použije se místo něj jiný vzorek této komodity). Zařazení negativního kontrolního vzorku je nepovinné. Výsledky získané pro tyto dva pozitivní kontrolní vzorky se přidají do stávajícího validačního souboru. Nejméně jednou ročně se opětovně určí mezní hodnota a znovu se posoudí platnost metody. Neustálé ověřování metod slouží několika účelům: — ke kontrole kvality pro partii vzorků podrobených screeningu, — k poskytování informací o spolehlivosti metody za podmínek v laboratoři, která metodu uplatňuje, — k odůvodnění použitelnosti metody u různých komodit, — aby bylo možné upravit mezní hodnoty v případě postupných posunů v průběhu času. 4.3.2.8. Zpráva o validaci Zpráva o validaci musí obsahovat: — prohlášení o STC, — prohlášení o zjištěné mezní hodnotě, Poznámka: Mezní hodnota musí mít stejný počet platných číslic jako STC. Číselné hodnoty použité k výpočtu mezní hodnoty musí mít alespoň o jednu platnou číslici víc než STC. — prohlášení o vypočtené míře falešně podezřelých vzorků, — prohlášení o tom, jak byla vygenerována míra falešně podezřelých vzorků. Poznámka: V prohlášení o vypočtené míře falešně podezřelých vzorků se uvede, zda je metoda vhodná pro daný účel, a rovněž počet slepých vzorků (nebo vzorků s nízkou úrovní kontaminace), které budou předmětem ověřování. Tabulka A Skupiny komodit pro validaci screeningových testů Skupiny komodit Kategorie komodit Typické reprezentativní komodity zahrnuté do dané kategorie Vysoký obsah vody Ovocné šťávy Jablečná šťáva, hroznová šťáva Alkoholické nápoje Víno, pivo, cider Kořenová a hlíznatá zelenina Čerstvý zázvor Cereální nebo ovocné kaše Kaše pro kojence a malé děti Vysoký obsah oleje Ořechy Vlašské ořechy, lískové ořechy, jedlé kaštany Olejnatá semena a výrobky z nich Řepka olejná, slunečnicové semeno, bavlníkové semeno, sójové boby, arašídy, sezamová semínka atd. Olejnaté plody a výrobky z nich Oleje a pasty (např. arašídové máslo, tahína) Vysoký obsah škrobu a/nebo bílkovin a nízký obsah vody a tuku Obilná zrna a výrobky z nich Pšenice, žito, ječmen, oves Celozrnný chléb, bílý chléb, krekry, snídaňové cereálie, těstoviny Dietetické výrobky Sušené prášky pro přípravu stravy pro kojence a malé děti Vysoký obsah kyselin a vody (2) Výrobky z citrusů ‚Náročné nebo jedinečné komodity‘ (3) Kakaové boby a výrobky z nich, kokosový ořech a výrobky z něj, káva, čaj Koření, lékořice Vysoký obsah cukru, nízký obsah vody Sušené ovoce Fíky, rozinky, korintky, sultánky Mléko a mléčné výrobky Mléko Kravské, kozí a buvolí mléko Sýry Sýr z kravského, kozího mléka Mléčné výrobky (např. sušené mléko) Jogurt, smetana

Tabulka B Jednostranná hodnota t u 5 % míry falešně negativních vzorků Stupně volnosti Počet opakování Hodnota t (5 %) 10 11 1,812 11 12 1,796 12 13 1,782 13 14 1,771 14 15 1,761 15 16 1,753 16 17 1,746 17 18 1,74 18 19 1,734 19 20 1,729 20 21 1,725 21 22 1,721 22 23 1,717 23 24 1,714 24 25 1,711 25 26 1,708 26 27 1,706 27 28 1,703 28 29 1,701 29 30 1,699 30 31 1,697 40 41 1,684 60 61 1,671 120 121 1,658 ∞ ∞ 1,645 4.3.3. Požadavky na kvalitativní screeningové metody (metody, které neposkytují číselné hodnoty) Různé normalizační orgány (např. AOAC, ISO\) v současnosti pracují na vývoji pokynů pro validaci binárních testovacích metod. Organizace AOAC nedávno přišla s návrhem pokynů v této oblasti. Tento dokument lze považovat za obraz současného stavu techniky v této oblasti. Metody, jež poskytují výsledky v binární podobě (např. vizuální kontrola měřených zkoušek), by proto měly být validovány podle těchto pokynů. http://www.aoac.org/imis15_prod/AOAC_Docs/ISPAM/Qual_Chem_Guideline_Final_Approved_031412.pdf 4.4. Odhad nejistoty měření, výpočet výtěžnosti a uvádění výsledků (4) 4.4.1. Konfirmační metody Výsledek analýzy se musí vyjádřit takto: a) korigovaný na výtěžnost s uvedením míry výtěžnosti. Korekce na výtěžnost není nutná v případě, že výtěžnost je v rozmezí 90–110 %; b) ve tvaru ‚x +/– U‘, kde ‚x‘ je výsledek analýzy a ‚U‘ je rozšířená nejistota měření při použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá hladině spolehlivosti přibližně 95 %. Pro potraviny živočišného původu lze zohlednění nejistoty měření provést také ustanovením rozhodovací meze (CCα) v souladu s rozhodnutím Komise 2002/657/ES (5) (bod 3.1.2.5 přílohy I – případ látek s uvedenými nejvyššími přípustnými mezemi). Pokud je však výsledek analýzy výrazně (> 50 %) nižší než maximální úroveň nebo výrazně vyšší než maximální úroveň (tj. více než pětkrát maximální úroveň), pokud byly dodrženy vhodné postupy kontroly kvality a pokud analýza slouží jen pro účely kontroly dodržení ustanovení právních předpisů, může být výsledek analýzy vyjádřen bez korekce na výtěžnost a v těchto případech lze údaje o výtěžnosti a o nejistotě měření vynechat. Tato pravidla interpretace výsledků analýzy týkající se přijetí nebo odmítnutí šarže se použijí na výsledky analýzy získané ze vzorku pro úřední kontrolu. V případě analýzy pro účely obhajoby nebo rozhodčího řízení se použijí vnitrostátní předpisy. 4.4.2. Screeningové metody Výsledek screeningu se vyjádří jako vyhovující nebo podezřelý jako nevyhovující. ‚Podezřelý jako nevyhovující‘ znamená, že vzorek překračuje mezní úroveň a může obsahovat mykotoxin na vyšší úrovni, než je STC. Jakýkoli podezřelý výsledek iniciuje konfirmační analýzu za účelem jednoznačné identifikace a kvantifikace mykotoxinu. ‚Vyhovující‘ znamená, že obsah mykotoxinu ve vzorku je s 95 % jistotou < STC (tj. existuje 5 % pravděpodobnost, že vzorky budou nesprávně hlášeny jako negativní). Výsledek analýzy se vyjádří jako ‚< úroveň STC‘ a uvede se úroveň STC.“

(1) Vzorky jsou považovány za vzorky bez výskytu analytu, pokud jeho množství ve vzorku nepřesahuje 1/5 STC. Pokud lze úroveň kvantifikovat konfirmační metodou, je třeba tuto úroveň zohlednit při posuzování validace.

(2) Pokud se používá tlumivý roztok ke stabilizaci změn pH během extrakce, lze tuto skupinu komodit sloučit do jedné skupiny komodit ‚vysoký obsah vody‘.

(3) ‚Náročné nebo jedinečné komodity‘ by měly být plně validovány jen tehdy, pokud se analyzují často. Analyzují-li se jen příležitostně, může se validace omezit pouze na kontrolu oznamovacích mezí za použití obohacených slepých výtažků.

(4) Více podrobností o postupech pro odhad nejistoty měření a pro posouzení výtěžnosti lze nalézt ve zprávě ‚Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation‘ – http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf

(5) Rozhodnutí Komise 2002/657/ES ze dne 14. srpna 2002, kterým se provádí směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění analytických metod a interpretaci výsledků (Úř. věst. L 221, 17.8.2002, s. 8).