Úřední věstník L 131 , 28/05/2003 S. 0020 - 0052



Obecné zásady evropské centrální banky ze dne 2. května 2003 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (ECB/2003/7) (2003/381/ES) RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY, s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 5.1, 12.1 a 14.3 tohoto statutu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Ke splnění svých úkolů vyžaduje Evropský systém centrálních bank (ESCB) úplnou a spolehlivou statistiku platební bilance, statistiku investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv, v nichž je zachycen vývoj hlavních skutečností ovlivňujících měnové podmínky a devizové trhy v eurozóně. (2) První věta článku 5.1 statutu požaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen Evropský systém centrálních bank (ESCB), shromažďovala nezbytné statistické informace buď od příslušných orgánů jiných než národní centrální banky, nebo přímo od hospodářských subjektů. Druhá věta článku 5.1 stanoví, že za tím účelem ECB spolupracuje s orgány nebo subjekty Společenství, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. Článek 5.2 stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky. (3) Informace nutné ke splnění požadavků ECB v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí mohou shromažďovat nebo sestavovat příslušné orgány jiné než národní centrální banky. Proto některé z úkolů, které mají být podle těchto obecných zásad provedeny, vyžadují spolupráci mezi ECB nebo národními centrálními bankami a těmito příslušnými orgány v souladu s článkem 5.1 statutu. Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou [1] po členských státech požaduje, aby si samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu. (4) Část potřebných statistických informací se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, za které nese Eurosystém primární odpovědnost. Aby byly národní centrální banky schopny splnit svoji povinnost pomáhat ECB v této oblasti, měly by být vybaveny nezbytnými statistickými znalostmi, zejména pokud jde o pojetí, metodiku a shromažďování, sestavování, analýzu a předávání údajů. V Irsku shromažďuje a sestavuje odpovídající statistické informace Central Statistics Office (CSO). Aby splnily statistické požadavky ECB, musí Central Bank of Ireland a CSO vzájemně spolupracovat, jak je stanoveno v doporučení ECB/2003/8 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv [2]. V Itálii za shromažďování a sestavování odpovídajících statistických informací odpovídá Ufficio Italiano dei Cambi spolu s Banca d'Italia. (5) Od přijetí obecných zásad ECB/2000/4 ze dne 11. května 2000 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv [3] výměna statistických informací v rámci ESCB značně vzrostla. Je proto nutné nahradit obecné zásady ECB/2000/4 těmito obecnými zásadami. (6) Jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 2533/98, v prvních letech existence prostoru s jednotnou měnou si zásada efektivnosti nákladů může vyžádat, aby statistická zpravodajská povinnost vůči ECB byla s ohledem na stávající omezení v systémech shromažďování údajů plněna za použití přechodných postupů. Z toho zejména vyplývá, že v případě účtu výnosů z portfoliových investic a účtu portfoliových investic platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí lze údaje o přeshraničních transakcích nebo pozicích eurozóny sestavovat za použití všech transakcí nebo pozic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty ostatních zemí. Dále byly, z důvodu problémů spojených se správnou identifikací toků a stavů přeshraničních portfoliových investic a souvisejících výnosových toků, vypracovány společné postupy shromažďování těchto informací v eurozóně, které budou zavedeny v následujících letech. Systémy shromažďování informací o portfoliových investicích by měly být uvedeny do souladu se společným standardem stanoveným v příloze VI nejpozději do 1. ledna 2005. (7) Vykazování údajů o transakcích a pozicích týkajících se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny ve vztahu k rezidentům ostatních členských států eurozóny je nutné ke splnění statistických požadavků ECB v oblasti portfoliových investic (a souvisejících výnosů). Tyto údaje se používají k sestavování souhrnných transakcí a pozic eurozóny týkajících se pasiv portfoliových investic a výdajové strany výnosů z portfoliových investic. Toto je v souladu s vnitrostátními požadavky nebo zavedenými postupy. (8) Centralizovaná databáze cenných papírů (Centralised Securities Database, CSDB), která bude v budoucnosti používána k řadě různých účelů statistických účelů (sestavování a vytváření statistických informací) i nestatistických účelů (ekonomické analýzy, analýzy finanční stability nebo operační analýzy), bude zpřístupněna národním centrálním bankám. Obsah údajů bude zpřístupněn příslušným orgánům jiným než národní centrální banky za případných právních omezení. To jim zejména pomůže při vytváření údajů požadovaných pro sestavování statistik o transakcích a pozicích eurozóny ohledně portfoliových investic. Až bude systém CSDB v provozu, mělo by být zejména možné v platební balanci eurozóny a investiční pozici eurozóny vůči zahraničí přesně zaznamenávat transakce a pozice týkající se pasiv portfololiových investic v členění podle sektorů. (9) Měl by být vymezen rámec pro hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv eurozóny, a to v největší možné míře v souladu s "Rámcem pro hodnocení kvality údajů" (Data Quality Assessment Framework) vypracovaným Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Národní centrální banky by měly, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, hodnotit kvalitu údajů, které poskytují. Kritéria hodnocení kvality údajů zahrnují včasnost, přesnost, věrohodnost, vnitřní i vnější soulad a spolehlivost (v současné době omezenou pouze na "stabilitu", což znamená, že nezbytné revize mají pouze omezený dopad). (10) K předávání důvěrných statistických informací z národních centrálních bank do ECB dochází v takovém rozsahu a v takovém stupni podrobnosti, jež jsou nezbytné k plnění úkolů ESCB. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, mělo by se použití těchto informací ECB omezit na plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB. (11) Je třeba stanovit postup účinného provádění technických změn příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že tyto změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce ani nebudou představovat zátěž pro zpravodajské jednotky v členských státech. Při zavádění tohoto postupu je třeba brát ohled na stanovisko Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky mohou tyto technické změny příloh navrhovat prostřednictvím Výboru pro statistiku. (12) V souladu s články 12.1 a 14.3. statutu tvoří obecné zásady ECB nedílnou součást práva Společenství, PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY: Článek 1 Definice Pro účely těchto obecných zásad: - "zúčastněným členským státem" se rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou, - výraz "rezident" má stejný význam, jaký je definován v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98, - "eurozónou" se rozumí hospodářský prostor zúčastněných členských států a ECB. Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům jsou uvedeny v tabulce 5 přílohy III, - "Eurosystémem" se rozumějí národní centrální banky zúčastněných členských států a ECB, - "přeshraniční transakcí" se rozumí transakce, která zcela nebo zčásti zakládá nebo splácí pohledávky či dluhy, nebo transakce, při které dochází k převodu práva k určitému předmětu mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny. "Přeshraničními pozicemi" se rozumí stav finančních pohledávek a finančních závazků vůči nerezidentům eurozóny. Přeshraniční pozice rovněž zahrnují i) pozemky, jiná hmotná nevyrobená aktiva a jiný nemovitý majetek, pokud se fyzicky nacházejí mimo eurozónu a jsou ve vlastnictví rezidentů eurozóny nebo pokud se nacházejí uvnitř eurozóny a jsou ve vlastnictví nerezidentů eurozóny; a ii) měnové zlato a zvláštní práva čerpání (ZPČ) ve vlastnictví rezidentů eurozóny. Avšak v rozsahu nutném k sestavení účtu portfoliových investic a účtu výnosů z portfoliových investic v rámci statistiky platební bilance pokrývající eurozónu a k sestavení účtu portfoliových investic v rámci statistiky investiční pozice vůči zahraničí pokrývající eurozónu zahrnují "přeshraniční pozice" a "přeshraniční transakce" rovněž pozice a transakce týkající se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny ve vztahu k rezidentům ostatních členských států eurozóny, - "rezervními aktivy" se rozumějí vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, a dále zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání (ZPČ), - "ostatními devizovými aktivy" se rozumějí i) pohledávky Eurosystému vůči rezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro; a ii) pohledávky Eurosystému vůči nerezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro a které nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity rezervních aktiv, - "závazky spojenými s rezervami" se rozumějí předurčené i potenciální krátkodobé čisté závazky vůči Eurosystému, které jsou podobné rezervním aktivům a ostatním devizovým aktivům Eurosystému, - "platební bilancí" se rozumí statistický výkaz, který v příslušném členění zachycuje přeshraniční transakce uskutečněné během sledovaného období, - "výkazem devizových rezerv" se rozumí statistický výkaz, který v příslušném členění zachycuje stavy rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků Eurosystému spojených s rezervami k referenčnímu dni, - "investiční pozicí vůči zahraničí" se rozumí roční bilance, která ve vhodném členění zachycuje stav přeshraničních finančních aktiv a pasiv k referenčnímu dni. Článek 2 Statistické povinnosti národních centrálních bank 1. Národní centrální banky poskytují ECB údaje o přeshraničních transakcích, stavu rezervních aktiv, ostatních devizových aktivech, závazcích spojených s rezervami a přeshraničních pozicích, které jsou nezbytné k tomu, aby ECB sestavila souhrnnou statistiku platební bilanci a investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv. 2. K údajům se předkládají snadno dostupné informace o jednotlivých hlavních událostech a o důvodech revizí, pokud tyto jednotlivé důležité události nebo revize vedou k významným změnám údajů nebo pokud o to požádá ECB. 3. Požadované údaje se ECB poskytují způsobem stanoveným v přílohách I, II a III těchto obecných zásad, které odpovídají současným mezinárodním standardům, zejména pátému vydání Manuálu platební bilance vypracovaného MMF. Požadované údaje o transakcích a pozicích týkajících se pasiv portfoliových investic v členění podle sektoru emitenta, který je rezidentem eurozóny, jak stanoví oddíly 1.1, 1.2 a 3 přílohy I a tabulky 1, 2 a 4 přílohy II, se poskytují od 1. července 2005; pokud systém CSDB nebude v provozu do 31. března 2004, činí lhůta 15 měsíců ode dne, kdy Výbor pro statistiku uvědomí Radu guvernérů o tom, že je systém v provozu. 4. Požadované údaje týkající se platební bilance se poskytují měsíčně a čtvrtletně. Požadované údaje týkající se výkazu devizových rezerv se poskytují na konci měsíce, k němuž se údaje vztahují. Požadované údaje týkající se investiční pozice vůči zahraničí se poskytují na konci roku, k němuž se údaje vztahují. 5. Od 1. ledna 2005 budou systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích odpovídat jednomu z modelů, který se podle tabulky uvedené v příloze VI považuje alespoň za "přijatelný". Pokud nejsou národní centrální banky schopny tuto lhůtu dodržet, vypracují do konce června 2003 ve spolupráci s ECB časový plán za účelem dosažení souladu se společným standardem. Článek 3 Lhůty 1. Údaje vyžadované k sestavení měsíční platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do konce pracovní doby třicátého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují. 2. Podrobně členěné údaje vyžadované k sestavení čtvrtletní platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do tří měsíců od konce čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. 3. Údaje vyžadované k sestavení výkazu devizových rezerv se ECB poskytnou do tří týdnů od konce měsíce, ke kterému se údaje vztahují. 4. Údaje vyžadované k sestavení investiční pozice vůči zahraničí se ECB poskytnou do devíti měsíců od konce roku, ke kterému se údaje vztahují. 5. Revize týkající se platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí se ECB poskytnou podle časového plánu stanoveného v příloze IV. 6. Vnitrostátní shromažďování těchto údajů se uspořádá tak, aby bylo možné uvedené lhůty dodržet. Článek 4 Spolupráce s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky 1. Pokud jsou zdroji některých nebo všech údajů uvedených v článku 2 příslušné orgány jiné než národní centrální banky, stanoví národní centrální banky vhodné formy spolupráce s těmito orgány, aby se zajistila stálá struktura pro předávání údajů, která splňuje standardy ECB, zejména s ohledem na kvalitu údajů, a jakékoli další požadavky ECB stanovené v těchto obecných zásadách, pokud již není téhož výsledku dosaženo na základě vnitrostátních právních předpisů. 2. Pokud jde o finanční účet platební bilance, související výnosy a investiční pozici vůči zahraničí, odpovídají národní centrální banky za zajištění toho, aby pojetí, metodika a shromažďování, sestavování, analýza a předávání údajů byly v těchto oblastech udržovány a rozvíjeny. 3. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, použije ECB tyto informace výhradně pro plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB, pokud zpravodajská jednotka nebo jiná fyzická či právnická osoba, subjekt nebo pobočka, které informace poskytly, (za předpokladu, že je lze jako takové určit) výslovně neposkytly souhlas s použitím těchto informací k jiným účelům. Článek 5 Standardy přenosu Požadované statistické informace se ECB předávají ve formě, která splňuje požadavky stanovené v příloze IV těchto obecných zásad. Článek 6 Kvalita statistických informací 1. Aniž jsou dotčeny úkoly ECB provádět sledování uvedené v příloze V těchto obecných zásad, zajistí národní centrální banky, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, jak je uvedeno v článku 4, sledování a hodnocení kvality statistických informací předávaných ECB. ECB podobným způsobem hodnotí údaje týkající se platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a devizových rezerv. Hodnocení se provádí včas. Výkonná rada ECB předkládá Radě guvernérů každoročně zprávu o kvalitě těchto údajů. 2. Sledování kvality statistických informací prováděné ECB může zahrnovat přezkoumání revizí provedených u těchto údajů: za prvé, aby se zahrnulo poslední hodnocení statistických informací, a zlepšila se tak jejich kvalita, a za druhé, aby byl co nejvíce zajištěn soulad odpovídajících položek platební bilance pro každou z různých periodicit. Článek 7 Zjednodušený postup provádění změn S ohledem na stanovisko Výboru pro statistiku může Výkonná rada ECB provádět technické změny příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že tyto změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce obecných zásad ani nepříznivě neovlivní zpravodajskou zátěž zpravodajských jednotek v členských státech. Článek 8 Zrušení Zrušují se obecné zásady ECB/2000/4. Článek 7 Závěrečná ustanovení 1. Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám zúčastněných členských států. 3. Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 1. června 2003. 4. Tyto obecné zásady budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. května 2003. Za Radu guvernérů ECB Willem F. Duisenberg [1] Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8. [2] Úř. věst. C 126, 28.5.2003. [3] Úř. věst. L 168, 23.6.2001, s. 25. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I STATISTICKÉ POŽADAVKY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY 1. Statistika platební bilance Evropská centrální banka vyžaduje statistiky platební bilance s dvojí periodicitou: měsíčně a čtvrtletně, za příslušná referenční kalendářní období. Roční údaje se sestavují sečtením čtvrtletních údajů vykazovaných členskými státy za příslušný rok. Statistiky platební bilance by měly být v nejvyšší možné míře v souladu s dalšími statistikami které slouží k provádění měnové politiky. 1.1 Měsíční statistika platební bilance Cíl Cílem měsíční platební bilance eurozóny je zachytit hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy (viz tabulka 1 přílohy II). Požadavky Je nezbytné, aby se údaje daly použít pro výpočet platební bilance eurozóny. Vzhledem ke krátké lhůtě pro poskytování údajů o měsíční platební bilanci, vysokému stupni jejich agregace a jejich použití pro účely měnové politiky a devizových operací povoluje ECB, pokud je to nevyhnutelné, určitou odchylku od mezinárodních standardů (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Vykazování na úplné akruální nebo transakční bázi se nevyžaduje. Po dohodě s ECB mohou národní centrální banky poskytovat údaje týkající se běžného a finančního účtu na základě vypořádání. Pokud je to nezbytné ke splnění lhůty, přijme ECB odhady nebo předběžné údaje. Pro každou obecnou kategorii transakcí je povinné členění na aktiva a pasiva (nebo na příjmy a výdaje u položek běžného účtu). Obecně je proto třeba, aby národní centrální banky při vnějších transakcích rozlišovaly mezi transakcemi s rezidenty jiných členských států eurozóny a transakcemi mimo eurozónu. Toto rozlišení provádějí národní centrální banky důsledně. Pokud dojde ke změně v členství v eurozóně, jsou národní centrální banky povinny provést změnu v definici složení eurozóny ode dne, kdy změna členství nabude účinnosti. Národní centrální banky eurozóny v původním složení i nových zúčastněných členských států musí poskytnout co nejkvalitnější odhady historických údajů pokrývajících rozšířenou eurozónu. Aby bylo možné za eurozónu provádět smysluplnou měsíční agregaci údajů o portfoliových investicích, je třeba rozlišovat transakce s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny od transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro výnosy z portfoliových investic. S ohledem na měnové vyjádření platební bilance jsou národní centrální banky povinny předkládat údaje v členění podle institucionálního sektoru. Pro měsíční platební bilanci je toto sektorové členění následující: - u přímých investic: i) měnové finanční instituce (MFI) (kromě centrálních bank) a ii) instituce jiné než MFI, - aktiva portfoliových investic: i) měnové orgány, ii) MFI (kromě centrálních bank), a iii) instituce jiné než MFI, - u ostatních investic: i) měnové orgány, ii) MFI (kromě centrálních bank), iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory. S cílem sestavovat sektorové členění platební bilance, a tím umožnit sestavování měnového vyjádření, budou národní centrální banky ode dne stanoveného v čl. 2 odst. 5 těchto obecných zásad povinny poskytovat údaje o čistých transakcích týkajících se portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, a to v členění podle institucionálního sektoru emitenta. Kromě toho se u pasiv portfoliových investic zahrne členění podle institucionálního sektoru tuzemského emitenta. Statistiky čistých transakcí v sektorovém členění se u pasiv portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých celkových národních pasiv příslušných sektorů a odpovídajících čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. 1.2 Čtvrtletní statistika platební bilance Cíl Cílem čtvrtletní platební bilance eurozóny je poskytnout podrobnější informace, které umožní další analýzu vnějších transakcí. Tyto statistiky významně přispějí k sestavování připravovaných finančních účtů a ke společnému zveřejňování platební bilance Evropské unie a eurozóny, které se připravuje ve spolupráci s Komisí Evropských společenství (Eurostatem). Požadavky Čtvrtletní statistiky platební bilance co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Požadované členění čtvrtletních statistik platební bilance je uvedeno v tabulce 2 přílohy II. Harmonizované pojmy a definice používané na kapitálových a finančních účtech jsou uvedeny v příloze III. Členění čtvrtletního běžného účtu je obdobné jako členění vyžadované u měsíčních údajů. U výnosů je však nezbytné, aby čtvrtletní údaje byly členěny podrobněji. Při sestavování finančního účtu používá ECB pro položku "ostatní investice" zjednodušenou verzi požadavků pátého vydání Manuálu platební bilance (BPM 5) vypracovaného MMF. Zjednodušení spočívá v tom, že se na žádné straně bilance nerozlišuje mezi vklady a úvěry a nepoužívá se ani členění podle splatnosti. Rovněž se mění způsob členění (tzn. primární je členění podle sektoru). Sektorové členění je slučitelné, avšak nikoli shodné s členěním podle BPM 5, v němž má přednost členění podle nástrojů. Národní centrální banky jsou povinny ve svých čtvrtletních statistikách platební bilance rozlišovat mezi transakcemi se zúčastněnými členskými státy a všemi ostatními vnějšími transakcemi. Stejně jako u měsíčních údajů se i u čtvrtletních údajů v oblasti portfoliových investic vyžaduje rozlišování transakcí s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny od transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda výpočtu agregovaných údajů se použije pro výnosy z portfoliových investic. U přímých investic musí národní centrální banky čtvrtletně předkládat sektorové členění "MFI (kromě centrálních bank)/instituce jiné než MFI". V případě "aktiv portfoliových investic" a u "ostatních investic" odpovídá členění výkazů podle institucionálních sektorů standardním položkám používaným MMF, které zahrnují i) měnové orgány, ii) MFI (kromě centrálních bank), iii) vládní instituce, a iv) ostatní sektory. Pro sestavování statistik čistých transakcí u pasiv portfoliových investic eurozóny podle sektoru emitentů, kteří jsou rezidenty eurozóny, jsou požadavky na čtvrtletní údaje podobné požadavkům na měsíční platební bilanci. U platební bilance eurozóny se vykazování investičních výnosů na akruální bázi požaduje čtvrtletně. V souladu se systémem národních účtů doporučuje i BPM 5, aby úroky byly zaznamenávány na akruální bázi. Tento požadavek se týká běžného účtu (investiční výnosy) i finančního účtu. 2. Výkaz devizových rezerv Cíl Výkaz devizových rezerv je měsíční výkaz rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a dále závazků spojených s rezervami v držení národních centrálních bank a ECB podle společného výkazu MMF a Banky pro mezinárodní platby (Bank for International Settlements, BIS) pro "devizové rezervy a devizovou likviditu". Tyto informace jsou doplněním údajů o rezervních aktivech, které jsou obsaženy ve statistikách platební bilance eurozóny, a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí. Požadavky Rezervní aktiva eurozóny jsou vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má ECB ("sdružené rezervy") a národní centrální banky ("nesdružená rezervní aktiva") vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na cizí měny (tzn. na jiné měny než euro), dále zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání (ZPČ). Mohou zahrnovat také pozice ve finančních derivátech. Rezervní aktiva se sestavují v hrubých hodnotách, bez očištění o závazky spojené s rezervami. Členění údajů požadovaných od národních centrálních bank uvádí oddíl I.A tabulky 3 přílohy II. Aktiva Eurosystému znějící na cizí měny, která nesplňují tuto definici, tedy i) pohledávky vůči rezidentům eurozóny a ii) pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, které nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity, se zahrnují do položky "ostatní devizová aktiva" výkazu devizových rezerv (oddíl I.B tabulky 3 přílohy II). Pohledávky v eurech vůči nerezidentům a zůstatky v cizích měnách v držení vládních institucí zúčastněných členských států se za rezervní aktiva nepovažují; pokud představují pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, zaznamenávají se tyto částky jako "ostatní investice". Kromě toho se podle oddílů II až IV tabulky 3 přílohy II vykazují informace o předurčených i potenciálních krátkodobých čistých závazcích v rámci Eurosystému, které jsou spojeny s rezervními aktivy a s ostatními devizovými aktivy Eurosystému, o takzvaných "závazcích spojených s rezervami". 3. Statistika investiční pozice vůči zahraničí Cíl Investiční pozice vůči zahraničí je roční výkaz vnějších aktiv a pasiv eurozóny jakožto celku pro účely analýzy měnové politiky a devizového trhu. Tyto statistické informace mohou rovněž pomoci při sestavování platební bilance. Požadavky ECB vyžaduje statistiku investiční pozice vůči zahraničí ve formě stavů na konci kalendářního roku. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). ECB sestavuje investiční pozici vůči zahraničí za eurozónu jakožto za celek. Členění investiční pozice eurozóny vůči zahraničí je uvedeno v tabulce 4 přílohy II. ECB může čtvrtletně požadovat údaje zvláště významné pro provádění měnové politiky, zejména ty položky účtu "ostatní investice", které se v současnosti poskytují Bance pro mezinárodní platby pro její statistiky mezinárodního bankovnictví. Investiční pozice vůči zahraničí zachycuje finanční stavy ke konci referenčního období v cenách konce období. Změny hodnoty stavů mohou být způsobeny následujícími faktory. Za prvé, část změny hodnoty v průběhu referenčního období způsobují finanční transakce, které se uskutečnily a byly zaznamenány v platební bilanci. Za druhé, část změn v pozicích na začátku a na konci příslušného období způsobují změny cen vykázaných finančních aktiv a pasiv. Za třetí, pokud finanční stavy znějí na jiné měny než na zúčtovací jednotku používanou pro investiční pozici vůči zahraničí, jsou změny hodnot stavů ovlivněny též změnami směnných kurzů vůči jiným měnám. Jakékoli další změny stavů, které nejsou způsobeny výše uvedenými faktory, se považují za důsledek "ostatních úprav". Zajištění řádné srovnatelnosti finančních toků a stavů eurozóny vyžaduje, aby se rozlišovaly změny hodnot v důsledku změn cen, změn směnných kurzů a ostatních úprav. Oblast pokrytá investiční pozicí vůči zahraničí by se měla co nejvíce podobat oblasti pokryté z hlediska toků čtvrtletní platební bilancí. Pojmy, definice a členění jsou v souladu s pojmy, definicemi a členěním, které se používají ve čtvrtletní platební bilanci. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí by měly být v co nejširší míře v souladu s jinými statistikami, např. peněžními a bankovními statistikami, finančními účty a národními účty. Stejně jako u měsíčních a čtvrtletních platebních bilancí se po národních centrálních bankách požaduje, aby ve svých statistikách investiční pozice vůči zahraničí rozlišovaly mezi pozicemi vztahujícími se k zúčastněným členským státům a všemi ostatními vnějšími pozicemi. Na účtech portfoliových investic se vyžaduje rozlišení mezi držbou cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny a cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých hodnot na straně aktiv se u portfoliových investic eurozóny sestavuje agregací vykázaných čistých aktiv v podobě cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých hodnot na straně pasiv se u portfoliových investic eurozóny sestavuje konsolidací celkových čistých národních pasiv a dále čistých pozic v podobě držby cenných papírů vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny. Národní centrální banky jsou povinny v položkách "přímé investice", "aktiva portfoliových investic" a "ostatní investice" překládat údaje o ročních stavech ve stejném sektorovém členění jako ve čtvrtletní platební bilanci. Pro účely sektorového členění čistých pasiv eurozóny prováděné ECB u portfoliových investicí jsou povinnosti ukládané národním centrálním bankám v souvislosti s údaji o investiční pozici vůči zahraničí, s výhradou čl. 2 odst. 5 těchto obecných zásad, stejné jako u platební bilance. Aktiva i pasiva portfoliových investic se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně ze stavových údajů. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II POŽADOVANÁ ČLENĚNÍ Tabulka 1 Měsíční souhrnné položky platební bilance eurozóny "vnější" označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfolivých investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů). "vnitřní" označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny. "národní" označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů). | Příjmy | Výdaje | Saldo | I.Běžný účet Obchodní bilance | vnější | vnější | vnější | Bilance služeb | vnější | vnější | vnější | Bilance výnosů Náhrady zaměstnancům | vnější | vnější | vnější | Investiční výnosy —přímé investice | vnější | vnější | vnější | —portfoliové investice | vnější | | národní | —ostatní investice | vnější | vnější | vnější | Běžné převody | vnější | vnější | vnější | II.Kapitálový účet | vnější | vnější | vnější | | čistá aktiva | čistá pasiva | saldo | III.Finanční účet Přímé investice | | | vnější | v zahraničí | | | vnější | —základní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —reinvestovaný zisk | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —ostatní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | zahraniční v tuzemsku | | | vnější | —základní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —reinvestovaný zisk | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —ostatní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | Porfoliové investice | vnější/vnitřní | národní | | Majetkové cenné papíry a účasti | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | – | | ii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iii)instituce jiné než MFI | vnější/vnitřní | národní | | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní | | —dluhopisy a směnky | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | – | | ii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iii)instituce jiné než MFI | vnější/vnitřní | národní | | —nástroje peněžního trhu | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | – | | ii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iii)instituce jiné než MFI | vnější/vnitřní | národní | | Finanční deriváty | | | národní | Ostatní investice | vnější | vnější | vnější | měnové orgány | vnější | vnější | | vládní instituce | vnější | vnější | | MFI (kromě centrálních bank) | vnější | vnější | | —dlouhodobé | vnější | vnější | | —krátkodobé | vnější | vnější | | Ostatní sektory | vnější | vnější | | Rezervní aktiva | vnější | | | Tabulka 2 Čtvrtletní platební bilance eurozóny "vnější" označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfolivých investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) "vnitřní" označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny "národní" označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů). | Příjmy | Výdaje | Saldo | I.Běžný účet Obchodní bilanceí | vnější | vnější | vnější | Bilance služeb | vnější | vnější | vnější | Bilance výnosů Náhrady zaměstnancům | vnější | vnější | vnější | Investiční výnosy —přímé investice | vnější | vnější | vnější | —výnosy z majetkových cenných papírů a účastí | vnější | vnější | vnější | —výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) | vnější | vnější | vnější | —portfoliové investice | vnější | | národní | —výnosy z majetkových cenných papírů a účastí (dividendy) | vnější | | národní | —výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) | vnější | | národní | —dluhopisy a směnky | vnější | | národní | —nástroje peněžního trhu | vnější | | národní | —ostatní investice | vnější | vnější | vnější | Běžné převody | vnější | vnější | vnější | II.Kapitálový účet | vnější | vnější | vnější | | čistá aktiva | čistá pasiva | saldo | III.Finanční účet Přímé investice | | | vnější | v zahraničí | | | vnější | —základní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —reinvestovaný zisk | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —ostatní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | zahraniční v tuzemsku | | | vnější | —základní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —reinvestovaný zisk | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | —ostatní kapitál | | | vnější | i)MFI (kromě centrálních bank) | | | vnější | ii)instituce jiné než MFI | | | vnější | Portfoliové investice | vnější/vnitřní | národní | | majetkové cenné papíry a účasti | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | – | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | – | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní | | —dluhopisy a směnky | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | národní | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | národní | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | —nástroje peněžního trhu | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | národní | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | národní | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | Finanční deriváty | | | národní | i)měnové orgány | | | národní | ii)vládní instituce | | | národní | iii)MFI (kromě centrálních bank) | | | národní | iv)ostatní sektory | | | národní | Ostatní investice | vnější | vnější | vnější | i)měnové orgány | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | ii)vládní instituce | vnější | vnější | | —obchodní úvěry | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | iv)ostatní sektory | vnější | vnější | | —obchodní úvěry | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | Rezervní aktiva | vnější | | | Měnové zlato | vnější | | | Zvláštní práva čerpání | vnější | | | Rezervní pozice u MMF | vnější | | | Devizy | vnější | | | —hotovost a vklady | vnější | | | —u měnových orgánů | vnější | | | —u MFI (kromě centrálních bank) | vnější | | | —cenné papíry | vnější | | | —majetkové cenné papíry a účasti | vnější | | | —dluhopisy a směnky | vnější | | | —nástroje peněžního trhu | vnější | | | —finanční deriváty | vnější | | | Ostatní pohledávky | vnější | | | Tabulka 3 Měsíční devizové rezervy Eurosystému; závazky eurozóny spojené s rezervami 1. Oficiální rezervní aktiva a ostatní devizová aktiva (přibližná tržní hodnota) A. Oficiální rezervní aktiva 1. Devizové rezervy (ve směnitelných cizích měnách) a) cenné papíry, z toho: - emitent má ústředí v eurozóně b) celková hotovost a vklady i) v jiných národních centrálních bankách, v Bance pro mezinárodní platby (BIS) a MMF ii) v bankách, jejichž ústředí se nachází v eurozóně a které jsou umístěny v zahraničí iii) v bankách, jejichž ústředí se nachází mimo eurozónu a které jsou umístěny mimo eurozónu 2. Rezervní pozice u MMF 3. Zvláštní práva čerpání (ZPČ) 4. Zlato (včetně zlatých depozit a zlata ze swapových operací) 5. Ostatní rezervní aktiva a) finanční deriváty b) úvěry nebankovním subjektům - nerezidentům c) ostatní B. Ostatní devizová aktiva a) cenné papíry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv b) vklady nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv c) úvěry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv d) finanční deriváty nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv e) zlato nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv f) ostatní II. Předurčené krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota) +++++ TIFF +++++ III. Potenciální krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ IV. Doplňkové položky 1. Položky vykazované se standardní periodicitou a ve standardních lhůtách a) krátkodobý dluh v domácí měně indexovaný devizovým kurzem b) finanční nástroje znějící na cizí měnu a s vypořádáním jiným způsobem (např. v domácí měně) - nedodatelné forwardy i) krátké pozice ii) dlouhé pozice - ostatní nástroje c) aktiva poskytnutá jako zástava - zahrnutá do rezervních aktiv - zahrnutá do ostatních devizových aktiv d) zapůjčené cenné papíry a cenné papíry v repo operaci - zapůjčené (poskytnuté) nebo v repo operaci dočasně prodané a zahrnuté v oddílu I - zapůjčené (poskytnuté) nebo v repo operaci dočasně prodané, ale nezahrnuté v oddílu I - vypůjčené nebo získané v repo operaci a zahrnuté v oddílu I - vypůjčené nebo získané v rámci repo operace, ale nezahrnuté v oddílu I e) pohledávky z finančních derivátů (čistá hodnota, v tržních cenách) - forwardy - futures - swapy - opce - ostatní f) deriváty (forwardové transakce, futures nebo opční smlouvy) se zbytkovou splatností delší než jeden rok a podléhající výzvám k dodatkové úhradě ("margin-calls") - celkové krátké a dlouhé pozice z devizových forwardů a futures proti domácí měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů) i) krátké pozice ii) dlouhé pozice - celkové krátké a dlouhé pozice z opcí v cizích měnách proti domácí měně i) krátké pozice - nakoupené prodejní opce - vypsané kupní opce ii) dlouhé pozice - nakoupené kupní opce - vypsané prodejní opce 2. Položky, které se uvádějí méně často (např. jednou za rok) a) měnové struktura rezerv (podle skupin měn) - měny zahrnuté v koši ZPČ - měny nezahrnuté v koši ZPČ Tabulka 4 Roční investiční pozice eurozóny vůči zahraničí "vnější" označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfolivých investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů). "vnitřní" označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny. "národní" označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů). | Aktiva | Pasiva | Saldo | I.Přímé investice | | | vnější | v zahraničí | vnější | | | —základní kapitál a reinvestovaný zisk | vnější | | | i)MFI (kromě centrálních bank) | vnější | | | ii)instituce jiné než MFI | vnější | | | —ostatní kapitál | vnější | | | i)MFI (kromě centrálních bank) | vnější | | | ii)instituce než MFI | vnější | | | zahraniční v tuzemsku | | vnější | | —základní kapitál a reinvestovaný zisk | | vnější | | i)MFI (kromě centrálních bank) | | vnější | | ii)instituce jiné než MFI | | vnější | | —ostatní kapitál | | vnější | | i)MFI (kromě centrálních bank) | | vnější | | ii)instituce jiné než MFI | | vnější | | II.Portfoliové investice Majetkové cenné papíry a účasti | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | – | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | – | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | Dluhové cenné papíry | vnější/vnitřní | národní | | —dluhopisy a směnky | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | národní | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | národní | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | —nástroje peněžního trhu | vnější/vnitřní | národní | | i)měnové orgány | vnější/vnitřní | národní | | ii)vládní instituce | vnější/vnitřní | národní | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější/vnitřní | národní | | iv)ostatní sektory | vnější/vnitřní | národní | | III.Finanční deriváty | vnější | vnější | vnější | i)měnové orgány | vnější | vnější | vnější | ii)vládní instituce | vnější | vnější | vnější | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější | vnější | vnější | iv)ostatní sektory | vnější | vnější | vnější | IV.Ostatní investice | vnější | vnější | vnější | i)měnové orgány | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | ii)vládní instituce | vnější | vnější | | —obchodní úvěry | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | iii)MFI (kromě centrálních bank) | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | iv)ostatní sektory | vnější | vnější | | —obchodní úvěry | vnější | vnější | | —úvěry/hotovost a vklady | vnější | vnější | | —ostatní aktiva/pasiva | vnější | vnější | | V.Rezervní aktiva | vnější | | | Měnové zlato | vnější | | | Zvláštní práva čerpání | vnější | | | Rezervní pozice u MMF | vnější | | | Devizy | vnější | | | —hotovost a vklady | vnější | | | —u měnových orgánů | vnější | | | —u MFI (kromě centrálních bank) | vnější | | | —cenné papíry | vnější | | | —majetkové cenné papíry a účasti | vnější | | | —dluhopisy a směnky | vnější | | | —nástroje peněžního trhu | vnější | | | —finanční deriváty | vnější | | | Ostatní pohledávky | vnější | | | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III POJMY A DEFINICE POUŽÍVANÉ VE STATISTICE PLATEBNÍ BILANCE, STATISTICE INVESTIČNÍ POZICE VŮČI ZAHRANIČÍ A VE VÝKAZU DEVIZOVÝCH REZERV Aby byla sestavována smysluplná agregovaná statistika transakcí a pozic eurozóny vůči zahraničí, byly pro oblast statistiky platební bilance (účet výnosů, kapitálový a finanční účet), statistiky investiční pozice vůči zahraničí a pro výkaz devizových rezerv vymezeny pojmy a definice. Tyto pojmy a definice jsou založeny na tzv. prováděcím programu (Implementation Package) z července 1996 a na dalších dokumentech schválených Radou guvernérů Evropské centrální banky (ECB). Při vytváření těchto pojmů a definic byly jako referenční materiály použity současné mezinárodní standardy, jako např. páté vydání Manuálu platební bilance (BPM 5), který byl vypracován Mezinárodním měnovým fondem (MMF), a vzor pro devizové rezervy a devizovou likviditu vypracovaný MMF a Bankou pro mezinárodní platby. Nejdůležitější návrhy pro harmonizaci jsou uvedeny níže v souladu s metodickými poznámkami ECB k dokumentu "Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)" ("Platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí (včetně rezerv)") zveřejněnými na internetové stránce ECB: http://www.ecb.int. Další pokyny jsou k dispozici v kapitolách 2 a 3 dokumentu "Statistické metody pro platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí Evropské unie" (European Union balance of payments/international investment position statistical methods, "BoP Book"), který se každoročně reviduje a je k dispozici na internetové stránce ECB i v tištěné podobě. 1. Pojmy a definice vybraných položek 1.1 Investiční výnosy (viz také oddíl 3.4 BoP Book) Investiční výnosy zahrnují výnosy, které rezidenti eurozóny získávají z vlastnictví finančních aktiv mimo eurozónu (příjmy) a proti tomu výnosy získané nerezidenty eurozóny z vlastnictví finančních aktiv v eurozóně (výdaje). Pokud je lze odděleně určit, neklasifikují se zisky a ztráty z držby (kapitálu) jako investiční výnosy, ale jako změny hodnoty investic v důsledku pohybu tržních cen. Investiční výnosy zahrnují výnosy vyplývající z přímých investic, portfoliových investic, ostatních investic a z rezervních aktiv Eurosystému. Čisté toky související s úrokovými deriváty se však zaznamenávají do položky "finanční deriváty" na finančním účtu. Reinvestovaný zisk se zaznamenává do položky "výnosy z přímých investic". Reinvestovaný zisk se definuje jako podíl přímého investora na celkovém konsolidovaném zisku podniku, který je příjemcem přímé investice, v daném referenčním období (po zdanění, promítnutí úroků a odpisů) sníženém o dividendy splatné v referenčním období, a to i v případech, kdy se tyto dividendy vztahují ke ziskům z předchozích období. Požadavky na údaje měsíční a čtvrtletní platební bilance jsou téměř shodné se standardními položkami stanovenými MMF v BPM 5. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že ECB nevyžaduje členění výnosů z přímých investic do základního kapitálu na rozdělený a nerozdělený zisk. Výnosy z úroků se zaznamenávají na akruální bázi (nevyžaduje se u měsíčních údajů). Dividendy se zaznamenávají ke dni splatnosti. Reinvestovaný zisk se vykazuje v období, v němž se realizuje. 1.2 Kapitálový účet (viz také oddíl 3.6 BoP Book) Kapitálový účet zahrnuje převody kapitálu a nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv. Běžné převody se zachycují na běžném účtu. Kapitálové převody se skládají z i) převodů vlastnictví stálých aktiv; ii) převodů finančních prostředků, které jsou spojeny s nabytím či zcizením stálých aktiv nebo které jsou tímto nabytím či zcizením podmíněny; a (iii) zrušením závazku věřiteli bez jakéhokoli protiplnění. Kapitálové převody se mohou uskutečnit ve formě peněžitého plnění nebo věcného plnění (jako např. prominutí dluhu). Rozdíl mezi běžnými a kapitálovými převody v praxi spočívá v použití převodu přijímající zemí. Nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv zahrnuje zejména nehmotná aktiva, jako např. patenty, nájemní, leasingové nebo jiné převoditelné smlouvy. V této položce kapitálového účtu se zaznamenává pouze nákup či prodej těchto aktiv, nikoliv však jejich použití. Zatímco standardní položky kapitálového účtu podle MMF se člení podle sektoru na položky "vládní instituce" a "ostatní sektory" (s následným podrobnějším členěním), ECB sestavuje pouze celkové saldo kapitálového účtu bez dalšího členění. 1.3 Přímé investice (viz také oddíl 3.7 BoP Book) Přímé investice představují druh mezinárodních investic, který odráží cíl subjektu, jenž je rezidentem v jedné ekonomice, získat trvalý podíl v podniku, jenž je rezidentem v jiné ekonomice. V souladu s mezinárodními standardy (MMF) se pro dovození vztahu přímé investice, tedy trvalého podílu, v případě platební bilance eurozóny či investiční pozice vůči zahraničí používá "kritérium vlastnictví 10 % podílu". Podle tohoto kritéria může vztah přímé investice existovat mezi mnoha spřízněnými podniky bez ohledu na to, zda spojení zahrnuje jeden řetěz nebo několik řetězů. Kritérium se může rozšířit na přímé investice podniků do dceřiných společností, do dceřiných společností dceřiných společností a do přidružených společností. Jakmile se přímá investice uskuteční, zaznamenávají se všechny následné toky či pozice mezi spřízněnými podniky nebo ve vztahu k nim jako transakce či pozice přímých investic [1]. Podle standardů MMF a zásad Eurostatu/OECD se vztahy přímých investic eurozóny zaznamenávají na základě směru ("directional principle"), podle čehož se finanční transakce mezi přímými investory, kteří jsou rezidenty eurozóny, a podniky, které jsou příjemci přímé investice a které se nacházejí mimo eurozónu, klasifikují jako "přímé investice v zahraničí". Naproti tomu se finanční transakce mezi podniky, které jsou příjemci přímé investice a které jsou rezidenty eurozóny, a přímými investory, kteří se nacházejí mimo eurozónu, klasifikují v položce "přímé zahraniční investice v tuzemsku" platební bilance eurozóny. U přímých investic se rozlišují položky "základní kapitál", "reinvestovaný zisk" a "ostatní kapitál", pod níž spadají různé vnitropodnikové dluhové operace. "Základní kapitál" zahrnuje základní kapitál v pobočkách, jakož i všechny podíly v dceřiných a přidružených společnostech. "Reinvestovaný zisk" představuje souvztažnou položku pro podíl přímého investora na zisku, který nebyl dceřinnými nebo přidruženými společnostmi rozdělen ve formě dividend, a pro zisk poboček, který nebyl přímému investorovi vyplacen a který se zaznamenává v položce "investiční výnosy". "Ostatní kapitál" zahrnuje všechny finanční operace mezi přidruženými společnostmi (z přijímání nebo poskytování peněžních prostředků ve formě půjček nebo úvěrů) – včetně dluhových cenných papírů a dodavatelských úvěrů (tj. obchodních úvěrů) – mezi přímými investory a dceřinými společnostmi, pobočkami a přidruženými společnostmi. Pro oceňování stavů přímých investic se podle mezinárodních doporučení používají tržní ceny. Z důvodu praktických obtíží však statistici v současné době používají účetní hodnoty založené na výši vlastního kapitálu příslušných společností. Kritériem pro oceňování stavů přímých investic v investiční eurozóny pozici vůči zahraničí je u kotovaných společností cena uvedená na burze, zatímco u nekotovaných společností dochází s ocenění na základě jejich vlastního kapitálu (tedy podle účetní hodnoty) s použitím společné definice obsahující následující účetní položky: i) splacený kapitál (kromě vlastních akcií a včetně emisního ážia); ii) veškeré typy rezerv (včetně investičních dotací, pokud je účetní zásady považují za rezervy společnosti) a iii) nerozdělený zisk po odečtení ztrát (včetně výsledků běžného roku). 1.4 Portfoliové investice (viz také oddíl 3. 8 BoP Book) Účet portfoliových investic eurozóny zahrnuje i) majetkové cenné papíry a účasti a ii) dluhové cenné papíry ve formě dluhopisů a směnek a nástrojů peněžního trhu, pokud nespadají pod přímé investice, nebo rezervní aktiva. Finanční deriváty, dohody o zpětném odkupu aktiv a půjčky cenných papírů se za portfoliové investice nepovažují. Položka "majetkové cenné papíry a účasti" zahrnuje veškeré nástroje představující nárok na zbytkovou hodnotu kapitálové společnosti po uspokojení pohledávek všech věřitelů. Dokladem vlastnictví kapitálového podílu ve společnosti jsou obvykle akcie, prioritní akcie, dokumenty o účasti nebo podobné dokumenty. Patří sem rovněž transakce s podíly v subjektech kolektivního investování, např. investičních fondech, nebo držba těchto podílů. Dluhopisy a směnky jsou cenné papíry vydané s počáteční splatností delší než jeden rok, které držiteli obvykle dávají i) nepodmíněné právo na pevně stanovený peněžní výnos nebo na smluvně určený proměnlivý peněžní výnos (platba úroku nezávisí na zisku dlužníka); a ii) nepodmíněné právo na pevně stanovenou částku jako splátku jistiny ve stanovený den či dny. Narozdíl od dluhopisů a směnek jsou nástroje peněžního trhu cennými papíry, které se vydávají s původní splatností jeden rok nebo kratší. Obvykle dávají držiteli nepodmíněné právo na vyplacení pevně stanovené peněžní částky určitý den. Tyto nástroje se obvykle obchodují s diskontem na organizovaných trzích; výše dikontu závisí na úrokové sazbě a zbytkové splatnosti. V červnu 2002 zveřejnila ECB zprávu pracovní skupiny pro systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích ("Task Force on Portfolio Investment Data Collection Systems"). Byla provedena hloubková studie potřeby a potenciálních výhod harmonizačních opatření v oblasti systémů shromažďování údajů o portfoliových investicích. Zpráva obsahuje některé závěry, které umožňují stanovit dostatečné ("ideální", "dobré" nebo "přijatelné") a naopak nedostatečné ("nepřijatelné") modely shromažďování údajů a dále kvalitativně zhodnotit jejich přínosy (zejména pro oznamování podle jednotlivých cenných papírů) a náklady. Zúčastněné členské státy se dohodly, že odpovídající systémy shromažďování údajů přijmou od 1. ledna 2005, při čemž jeden z členských států vyjádřil svoji výhradu (ohledně časového plánu pro shromažďování stavových údajů). Záznam transakcí portfoliových investic se v platební bilanci eurozóny provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Transakce se zaznamenávají ve skutečné přijaté nebo skutečné zaplacené ceně, snížené o provize a náklady. Proto se u kupónových cenných papírů zahrnuje do ceny úrok přirostlý od poslední výplaty úroku a u cenných papírů vydávaných s diskontem zase kumulovaný úrok přirostlý za dobu od okamžiku jejich vydání. Zahrnutí přirostlého úroku se vyžaduje u finančního účtu čtvrtletní platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí a doporučuje se i u měsíční platební bilance; tyto záznamy na čtvrtletním (a měsíčním) finančním účtu musí mít souvztažný zápis na příslušném účtu výnosů. 1.5 Finanční deriváty (viz také oddíl 3.9 BoP Book) Finanční deriváty jsou finanční nástroje spojené se specifickým finančním nástrojem, ukazatelem nebo komoditou, jejichž prostřednictvím lze na finančních trzích obchodovat specifická finanční rizika ve formě samostatných práv. Transakce s finančními deriváty se považují za samostatné transakce, nikoliv za nedílné součásti hodnoty základních transakcí, s nimiž mohou být spojeny. Transakce a pozice týkající se opcí, futures, swapů, forwardových měnových transakcí, úvěrových derivátů a integrovaných derivátů se zaznamenávají v platební bilanci, devizových rezervách a investiční pozici vůči zahraničí. Z praktických důvodů se integrované deriváty nerozlišují od základního nástroje, s nímž jsou spojeny. Čisté toky spojené s úrokovými deriváty se v souladu s nejnovější mezinárodní dohodou zaznamenávají jako finanční deriváty, nikoliv jako investiční výnos. O klasifikaci specifických nástrojů úvěrových derivátů by se mělo rozhodovat případ od případu. Platby počáteční marže se považují za změny vkladů a měly by se zaznamenat, pokud je lze zjistit, v položce "ostatní investice". Statistické zpracování plateb variační marže závisí na formě variační marže: u opcí se variační marže zásadně považují za změny vkladů a zaznamenávají se, pokud je lze zjistit, v položce "ostatní investice". U futures se platby variační marže v zásadě považují za transakce s deriváty a zaznamenávají se v položce "finanční deriváty". U opcí se zaznamená plná prémie (tzn. nákupní/prodejní cena opce a související poplatek za služby). Finanční deriváty se oceňují na základě tržní hodnoty. Záznam transakcí s finančními deriváty se provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Vzhledem k praktickým problémům při odlišování toků aktiv a pasiv u některých derivátových nástrojů se všechny transakce s finančními deriváty v platební bilanci eurozóny zaznamenávají v čistých hodnotách. Stavy aktiv a pasiv se v případě finančních derivátů zaznamenávají ve statistice investičních pozice vůči zahraničí v hrubých hodnotách, a to s výjimkou finančních derivátů, které spadají do kategorie rezervních aktiv, jež se zaznamenávají v čistých hodnotách. 1.6 Ostatní investice (viz také oddíl 3.10 BoP Book) Ostatní investice se vymezují jako zbytková kategorie, která zahrnuje veškeré finanční transakce, které nejsou obsaženy v kategoriích přímých investic, portfoliových investic, finanční derivátů a rezervních aktiv. Ostatní investice zahrnují obchodní úvěry, úvěry, hotovost a vklady a ostatní aktiva/pasiva. Zahrnují rovněž souvztažné položky pro výnosy příštích období z nástrojů klasifikovaných jako ostatní investice. Obchodní úvěry sestávají z pohledávek nebo závazků vyplývajících z přímého poskytnutí úvěru dodavateli nebo kupujícími z eurozóny pro transakce s výrobky a službami a zálohové platby za nedokončené výrobky či služby (nebo výrobky, které teprve mají být vyrobeny, či služby, které teprva mají být poskytnuty) spojené s touto transakcí. Úvěry/hotovost a vklady zahrnují transakce s následujícími finančními nástroji a jejich držbu: úvěry, tedy finanční aktiva vytvářená přímou půjčkou finančních prostředků věřitelem (poskytovatelem úvěru) dlužníkovi (příjemci úvěru) prostřednictvím smlouvy, podle které věřitel buď neobdrží žádný cenný papír, nebo obdrží neobchodovatelný dokument či nástroj, dále operace typu repo, hotovost nebo bankovní vklady. Patří sem mimo jiné i úvěry k financování obchodu, ostatní půjčky a úvěry a zálohy (včetně hypoték) a finanční leasing. Všechny operace typu repo, tzn. dohody o zpětném odkupu, operace typu "sell/buy back" a půjčky cenných papírů se v platební bilanci i v investiční pozici eurozóny vůči zahraničí považují za zajištěné úvěry, nikoliv za přímé nákupy/prodeje cenných papírů, a zaznamenávají se v položce "ostatní investice" v sektoru rezidenta eurozóny, který operaci provádí. Tento postup, který je rovněž v souladu s účetními postupy bank a jiných finančních institucí, má lépe odrážet ekonomické důvody pro existenci těchto finančních nástrojů. Ostatní aktiva/ostatní pasiva zahrnují všechny položky jiné než obchodní úvěry, úvěry nebo hotovost a vklady. Sektor eurozóny "Eurosystém" v položce "ostatní investice" zahrnuje čisté pozice Eurosystému u národních centrálních bank nezúčastněných členských států související s provozem systému TARGET. Tyto zůstatky nebo účty uvnitř Evropského systému centrálních bank (ESCB), které jsou vedeny v eurech, se podobají pohybům na "nostro/loro" účtech měnových finančních institucí, a jsou tedy do ECB vykazovány v čistých hodnotách v rámci pasiv. Zásady "převod vlastnického práva", "okamžik vypořádání" a "okamžik platby" odpovídají standardům MMF. Ve srovnání se standardními položkami podle BPM 5 je popis kategorie "ostatní investice" platební bilance eurozóny zjednodušen, neboť se ve čtvrtletní platební bilanci na žádné straně nerozlišují úvěry a vklady a neprovádí se členění podle splatnosti. Došlo rovněž ke změně členění (tzn. primárně podle sektoru). Toto sektorové členění je slučitelné s členěním podle BPM 5, avšak není s ním shodné, protože podle BPM má přednost členění podle nástrojů. U údajů měsíční platební bilance se vyžaduje rozlišování mezi krátkodobými a dlouhodobými toky v sektoru MFI. 1.7 Rezervní aktiva (viz také oddíl 3.11 BoP Book) Rezervní aktiva eurozóny se skládají z rezervních aktiv Eurosystému, tj. rezervních aktiv ECB a národních centrálních bank. Rezervní aktiva musí být i) pod účinnou kontrolou příslušného měnového orgánu Eurosystému nebo národní centrální banky; a ii) vysoce likvidními, obchodovatelnými a bonitními pohledávkami, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, dále zlato, rezervní pozice u MMF nebo zvláštní práva čerpání (ZPČ). Tato definice výslovně vylučuje, aby za rezervní aktiva byly považovány pohledávky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny a pohledávky v eurech vůči nerezidentům eurozóny, a to jak na úrovni státu, tak na úrovni eurozóny. Podobně se v souladu s institucionálními ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství do definice rezervních aktiv eurozóny nezahrnují devizové pozice ústředních vládních orgánů nebo ministerstev financí. Rezervními aktivy ECB jsou aktiva sdružená v souladu s článkem 30 statutu ESCB, která se tak považují za rezervní aktiva pod přímou a účinnou kontrolou ECB. Dokud nedojde k žádnému dalšímu převodu vlastnického práva, jsou rezervní aktiva v držení národních centrálních bank pod jejich přímou a účinnou kontrolou a považují se za rezervní aktiva každé jednotlivé národní centrální banky. Výkaz transakcí s rezervními aktivy Eurosystému uvádí celkovou hodnotu měsíčních transakcí. Podrobnější údaje o transakcích Eurosystému se zlatem, devizami, zvláštními právy čerpání a rezervními pozicemi u MMF jsou k dispozici v souladu se standardními položkami BPM 5 čtvrtletně. V souladu s nejnovějším doporučením MMF se v této oblasti zavádí samostatná kategorie pro finanční deriváty. Rezervy Eurosystému se sestavují v hrubých hodnotách, bez očištění o závazky spojené s rezervami (s výjimkou rezervních aktiv zahrnutých do podskupiny "finanční deriváty", které se zaznamenávají v čistých hodnotách). Oceňování je založeno na tržních cenách, přičemž i) pro transakce se používají tržní ceny převládající v okamžiku uskutečnění transakce; a ii) pro stavy se používají středy cenového rozpětí závěru obchodního dne na konci příslušného období. K přepočtu transakcí s aktivy znějícími na jiné měny než euro se použijí tržní směnné kurzy převládající v okamžiku uskutečnění transakce a k přepočtu stavů uvedených aktiv se středy cenového rozpětí v závěru obchodního dne na konci příslušného období. Výnos z rezervních aktiv se bez rozlišení zaznamenává v položce "ostatní investice" na účtu investičních výnosů, včetně výnosu z úroků z rezerv v podobě dluhových cenných papírů, a to na akruální bázi alespoň čtvrtletně. Rozšířil se názor, že takzvané použitelné rezervy mohou být důležitějším ukazatelem schopnosti země splnit devizové závazky, než je ukazatel hrubých rezerv, který se uvádí ve statistice platební bilance a v investiční pozice vůči zahraničí, přičemž tento názor byl přijat ve zvláštním standardu MMF o šíření údajů (Special Data Dissemination Standard). Pro výpočet použitelných rezerv je nutné údaje o hrubých rezervách doplnit o informace o ostatních devizových aktivech a závazcích spojených s rezervami. V důsledku toho se měsíční údaje o (hrubých) rezervních aktivech Eurosystému doplní informacemi o ostatních devizových aktivech a předurčených i potenciálních krátkodobých čistých závazcích váznoucích na hrubých rezervních aktivech, které se člení podle zbytkové doby splatnosti. Kromě toho se také vyžaduje rozlišení hrubých rezervních aktiv znějících na měny obsažené v měnovém koši zvláštních práv čerpání (celkem) od rezervních aktiv znějících na ostatní měny (celkem), a to ve čtvrtletních intervalech. Pokud jde o zvláštní položky, měly by zásoby měnového zlata při všech reverzních transakcích se zlatem (zlaté swapy, repo operace, půjčky a vklady) zůstat nezměněny. Repo operace s cennými papíry znějícími na cizí měny způsobují zvýšení celkového objemu rezervních aktiv národní centrální banky, která přijímá půjčku, a to proto, že cenné papíry, které jsou předmětem repo operace, stále zůstávají v bilanci; u reverzních repo operací nezaznamenává měnový orgán, který půjčku poskytuje, žádnou změnu celkového objemu rezervních aktiv v případě, že protistranou, která není rezidentem eurozóny, je jiný měnový orgán nebo finanční instituce, a to proto, že pohledávka vůči dlužníkovi se pak považuje za rezervní aktivum. Tabulka 5 Území, která jsou součástí členských států eurozóny nebo země k těmto státům přidružené Území, která jsou součástí eurozóny: - Helgoland: Německo, - Baleárské ostrovy, Kanárské ostrovy, Ceuta a Melilla: Španělsko, - Monako, francouzské zámořské departementy (Guayana, Guadeloupe, Martinik a Réunion), Saint Pierre a Miquelon, Mayotte: Francie, - Madeira, Azory: Portugalsko, - Ålandské ostrovy: Finsko. Přidružená území členských států eurozóny, která se zahrnují do kategorie "zbytek světa": - Büssingen (nikoli Německo), - Andorra (ani Španělsko, ani Francie), - Nizozemské Antily a Aruba (nikoli Nizozemsko), - francouzská zámořská teritoria (Francouzská Polynésie, Nová Kaledonie a ostrovy Wallis a Futuna) (nikoli Francie), - San Marino a město Vatikánský městský stát (nikoli Itálie). 2. Způsoby provádění geografického členění Problémy při sestavování geograficky členěné statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí se řeší metodou postupných kroků. Tento přístup zahrnuje tři kroky, jež vedou ke splnění požadavků kladených na údaje a jejichž náročnost se zvyšuje. Zvláště důležité jsou položky "portfoliové investice", "výnosy z portfoliových investic" a "finanční deriváty". 2.1 Obecný přístup (pro všechny účty platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí – s níže uvedenými výjimkami) Krok 1 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí/pozic. Pro investiční pozice vůči zahraničí zavedeno od roku 1999. Krok 2 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: oddělený součet transakcí/pozic ve vztahu k nerezidentům pro příjmové a výdajové položky nebo pro čistá aktiva a čistá pasiva (platební bilance)/aktiva a pasiva (investiční pozice vůči zahraničí). Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: oddělené zjišťování transakcí/pozic ve vztahu k rezidentům a nerezidentům eurozóny. Pro platební bilance zavedeno od roku 1999. Pro investiční pozice vůči zahraničí zavedeno od konce září 2002. Krok 3 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickéým členěním (viz tabulka 6) transakcí/pozic mimo eurozónu. Krok 3 je nezbytný pouze u čtvrtletních statistik platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: oddělené zjišťování transakcí/pozic ve vztahu k rezidentům eurozóny a rezidentům zemí zapsaných na schváleném seznamu partnerských zemí nebo regionů uvedeném v tabulce 6. Lhůta pro zavedení pro čtvrtletní platební bilanci: konec června 2004 – údaje týkající se prvního čtvrtletí roku 2003. Lhůta pro zavedení pro investiční pozice vůči zahraničí: konec září 2004 – údaje týkající se konce roku 2002 a 2003. 2.2 Portfoliové investice Krok 1 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí/pozic portfoliových investic. Pro investiční pozice vůči zahraničí zavedeno od roku 1999. Krok 2 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: na straně aktiv součet čistých transakcí/pozic v cenných papírech vydaných nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv konsolidace čistých transakcí/pozic v celkových národních pasivech a transakcí/pozic v cenných papírech vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: na straně aktiv členění transakcí/pozic na účtech portfoliových investic na transakce/pozice v cenných papírech eurozóny vydaných rezidenty eurozóny a v ostatních cenných papírech. Ke splnění tohoto požadavku je nutné zjistit emitenta (dlužníka) cenného papíru, aby bylo možné stanovit, zda emitent je či není rezidentem eurozóny. Na straně pasiv se u transakcí/pozic na účtech portfoliových investic vyžadují pouze celková národní salda. Pozice v portfoliových investicích se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně na základě stavových údajů ke konci roku o držbě majetkových cenných papírů a krátkodobých a dlouhodobých dluhových cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny, přičemž se využívá skutečnosti, že požadavky na údaje stanovené ECB plně odpovídají koordinovanému přehledu portfoliových investic vydávanému MMF (Coordinated Portfolio Investment Survey). Pro toky portfoliových investic zavedeno od ledna 1999. Pro stavy portfoliových investic zavedeno od konce září 2002. Krok 3 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickým členěním (viz tabulka 6) transakcí/pozic mimo eurozónu na straně aktiv. Na straně pasiv se geografické členění transakcí/pozic mimo eurozónu nevyžaduje. Krok 3 je nezbytný pouze u čtvrtletních statistik transakcí a u ročních statistik pozic. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: na straně aktiv oddělené zajišťování transakcí/pozic týkajících se portfoliových investic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty zemí zapsaných na schváleném seznamu partnerských zemí nebo regionů uvedeném v tabulce 6. Lhůta pro zavedení pro čtvrtletní transakce portfoliových investic: konec června 2004 – údaje týkající se prvního čtvrtletí roku 2003. Lhůta pro zavedení pro pozice v portfoliových investicích (pouze strana aktiv): konec září 2004 – údaje týkající se konce roku 2002 a 2003. 2.3 Výnosy z portfoliových investic Krok 1 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí s investičními výnosy. Krok 2 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet příjmových transakcí s investičními výnosy z aktiv portfoliových investic vydaných nerezidenty. Konsolidace výdajových transakcí s investičními výnosy, které souvisejí s celkovými národními čistými pasivy a dále s příjmovými transakcemi, jež se vztahují k cenným papírům vydaným rezidenty eurozóny. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: členění příjmových transakcí souvisejících s výnosy z portfoliových investic na transakce související s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny a transakce související s cennými papíry vydanými rezidenty ostatních zemí. Pro splnění tohoto požadavku je nutné zjistit emitenta (dlužníka), aby bylo možné určit, zda emitent je či není rezidentem eurozóny. U výdajových transakcí souvisejících s pasivy portfoliových investic se vyžadují pouze celkové údaje za stát. Zavedeno od ledna 2000. Krok 3 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickým členěním v rámci příjmových transakcí mimo eurozónu. Na výdajové straně se geografické členění transakcí souvisejících s výnosy mimo eurozónu nevyžaduje. Krok 3 je nezbytný pouze u čtvrtletních statistik platební bilance. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: oddělené zjišťování příjmových položek transakcí s výnosy z portfoliových investic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty zemí zapsaných na schváleném seznamu partnerských zemí nebo regionů uvedeném v tabulce 6. Lhůta pro zavedení pro transakce s výnosy z portfoliových investic: konec června 2004 – údaje týkající se prvního čtvrtletí roku 2003. 2.4 Finanční deriváty Transakce: Krok 1 : Požadavkem na transakce s finančními deriváty uskutečněné s protistranami, které nemají sídlo v eurozóně, je oznámení čisté hodnoty této položky. Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních sald transakcí s finančními deriváty. Pozice: Krok 1 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých pozic ve finančních derivátech. Zavedeno od roku 1999. Krok 2 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: oddělený součet čistých pozic ve finančních derivátech ve vztahu k nerezidentům na straně aktiv a na straně pasiv. Požadavky na údaje na úrovni národních centrálních bank: oddělené zjištění pozic vůči rezidentům eurozóny a pozic vůči nerezidentům eurozóny vymezeným podle místa trhu, pokud je relevantní, nebo umístění protistrany u mimoburzovních finančních derivátů. Zavedeno od konce září 2002. Krok 3 : Geografické členění pozic finančních derivátů vůči jednotlivým zemím mimo eurozónu se nevyžaduje. Tabulka 6 Geografické členění používané ECB pro čtvrtletní platební bilance a údaje o roční investiční pozici vůči zahraničí - Dánsko - Švédsko - Spojené království - instituce Evropské unie - "přistupující země" (tzn. Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko) [2] - Švýcarsko - Kanada - Spojené státy americké - Japonsko - extrateritoriální finanční střediska [3] - mezinárodní organizace [4] [5] - zbytek světa (tzn. země a organizace mimo eurozónu, které nejsou uvedeny v tomto seznamu) [6] 3. Klasifikace agregovaných údajů eurozóny podle institucionálního sektoru (viz též oddíl 3.1.6 BoP Book) Sektorové členění agregovaných údajů eurozóny spočívá v rozlišování položek měnové orgány, vládní instituce, měnové finanční instituce a ostatní sektory eurozóny. Měnové orgány Ve statistikách eurozóny tvoří sektor "měnové orgány" Eurosystém. Vládní instituce Ve statistikách eurozóny odpovídá sektor "vládní instituce" definici tohoto sektoru v Systému národních účtů (SNA) 93 a v Evropském systému integrovaných hospodářských účtů (ESA) 95, a obsahuje tedy následující jednotky: - ústřední vládní instituce, - celostátní/regionální vládní instituce, - místní vládní instituce, - fondy sociálního zabezpečení. Měnové finanční instituce (MFI) kromě měnových orgánů Sektor "měnové finanční instituce (MFI) kromě měnových orgánů" odpovídá sektoru měnových finančních institucí pro peněžní a bankovní statistiku (kromě měnových orgánů). Zahrnuje: i) úvěrové instituce, jak je vymezují právní předpisy Společenství, tj. podniky, jejichž činnost spočívá v přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti (včetně výnosů vznikajících z prodejů bankovních dluhopisů veřejnosti) a poskytování úvěrů na vlastní účet, a ii) všechny ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (alespoň v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. Ostatní sektory Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie "ostatní sektory" různé instituce, zejména: i) ostatní finanční instituce nespadající do definice MFI, např. subjekty kolektivního investování, které se nepovažují za fondy peněžního trhu, instituce pro investování do nemovitostí, obchodníci s cennými papíry, úvěrově hypoteční instituce, pojišťovny, penzijní fondy a pomocné finanční instituce, a ii) nefinanční instituce, např. veřejné a soukromé nefinanční podniky, neziskové organizace sloužící domácnostem a domácnosti. Instituce jiné než MFI Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie "instituce jiné než MFI" sektory i) "vládní instituce" a ii) "ostatní sektory". Tabulka 7 Seznam extrateritoriálních finančních středisek pro geografické členění používané ECB pro čtvrtletní platební bilance a údaje o roční investiční pozici vůči zahraničí Kódy ISO | Eurostat + OECD extrateritoriální finanční střediska | AD | Andorra | AG | Antigua a Barbuda | AI | Anguilla | AN | Nizozemské Antily | BB | Barbados | BH | Bahrajn | BM | Bermudy | BS | Bahamy | BZ | Belize | CK | Cookovy ostrovy | DM | Dominika | GD | Grenada | GG | Guernsey | GI | Gibraltar | HK | Hongkong | IM | ostrov Man | JE | Jersey | JM | Jamajka | KN | Svatý Kryštof a Nevis | KY | Kajmanské ostrovy | LB | Libanon | LC | Svatá Lucie | LI | Lichtenštejnsko | LR | Libérie | MH | Marshallovy ostrovy | MS | Montserrat | MV | Maledivy | NR | Nauru | NU | Niue | PA | Panama | PH | Filipíny | SG | Singapur | TC | Turks a Caicos | VC | Svatý Vincenc a Grenadiny | VG | Britské Panenské ostrovy | VI | Americké Panenské ostrovy | VU | Vanuatu | WS | Samoa | Tabulka 8 Seznam mezinárodních organizací [7] pro geografické členění používané ECB pro čtvrtletní platební bilance a údaje o roční investiční pozici vůči zahraničí 1. Instituce Evropské unie 1.1 Hlavní instituce, orgány a subjekty Evropské unie (kromě ECB) EIB (Evropská investiční banka) EK (Evropská komise) EDF (Evropský rozvojový fond) EIF (Evropský investiční fond) 1.2 Ostatní instituce, orgány a subjekty Evropské unie financované ze souhrnného rozpočtu Evropský parlament Rada Evropské unie Soudní dvůr Účetní dvůr Hospodářský a sociální výbor Výbor regionů 2. Mezinárodní organizace 2.1 Mezinárodní měnové organizace MMF (Mezinárodní měnový fond) BIS (Banka pro mezinárodní platby) 2.2 Jiné mezinárodní organizace než měnové 2.2.1 Hlavní organizace OSN WTO (Světová obchodní organizace) IBRD (Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj) IDA (Mezinárodní sdružení pro rozvoj) 2.2.2 Ostatní organizace OSN UNESCO (Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu) FAO (Organizace pro výživu a zemědělství) WHO (Světová zdravotnická organizace) IFAD (Mezinárodní fond pro zemědělský rozvoj) IFC (Mezinárodní finanční korporace) MIGA (Mnohostranná agentura pro investiční záruky) UNICEF (Dětský fond Organizace spojených národů) UNHCR (Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky) UNRWA (Agentura Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků) IMAAE (Mezinárodní agentura pro atomovou energii) MOP (Mezinárodní organizace práce) ITU (Mezinárodní telekomunikační unie) 2.2.3 Ostatní důležité mezinárodní instituce, orgány a subjekty (kromě ECB) OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj) IADB (Meziamerická rozvojová banka) AfDB (Africká rozvojová banka) AsDB (Asijská rozvojová banka) EBRD (Evropská banka pro obnovu a rozvoj) IIC (Korporace pro meziamerické investice) NIB (Severská investiční banka) IBEC (Mezinárodní banka pro hospodářskou spolupráci) IIB (Mezinárodní investiční banka) CDB (Karibská rozvojová banka) AMF (Arabský měnový fond) BADEA (Arabská banka pro hospodářský rozvoj v Africe) CASDB (Banka pro rozvoj středoafrických států) Africký rozvojový fond Asijský rozvojový fond Fonds spécial unifié de développement CABEI (Středoamerická banka pro hospodářskou integraci) ADC (Andská rozvojová korporace) 2.2.4 Ostatní mezinárodní organizace NATO (Organizace Severoatlantické smlouvy) Rada Evropy MVČK (Mezinárodní výbor Červeného kříže) ESA (Evropská kosmická agentura) EPO (Evropský patentový úřad) EUROCONTROL (Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu) EUTELSAT (Evropská organizace pro telekomunikační družice) INTELSAT (Mezinárodní organizace pro telekomunikační družice) EBU/UER (Evropská vysílací unie) EUMETSAT (Evropská organizace pro využívání meteorologických družic) ESO (Evropská jižní observatoř) ECMWF (Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí) EMBL (Evropská laboratoř pro molekulární biologii) CERN (Evropská organizace pro jaderný výzkum) IOM (Mezinárodní organizace pro migraci) [1] Výjimky se vztahují na transakce či pozice v oblasti finančních derivátů mezi spřízněnými podniky, pro něž bylo na úrovni eurozóny sjednáno zaznamenávání v položce "finanční deriváty", nikoliv v položce "přímé investice/ostatní kapitál". [2] Země jsou uvedeny v závorkách pouze proto, aby bylo patrné složení této specifické skupiny, členění podle jednotlivých zemí se nevyžaduje. [3] Pouze pro vybrané položky finančního účtu platební bilance, účty souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí. Viz tabulka 7. [4] Pouze pro vybrané položky finančního účtu platební bilance, účty souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí. Viz tabulka 7. [5] Mimo Evropskou unii. Viz tabulka 8. Organizace jsou uvedeny pouze proto, aby bylo patrné složení této specifické skupiny, členění podle jednotlivých organizací se nevyžaduje. [6] Vypočte se jako zbytek (rozdíly mezi celkovou hodnotou jednotlivých položek platební bilance/investiční pozice vůči zahraničí a částkami odpovídajícími výše uvedeným protistranám). [7] Vychází z příručky pro platební bilanci ("BoP vademecum), kterou vytvořila Evropské komise (Eurostat)" -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV PŘENOS ÚDAJŮ DO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY Pro elektronický přenos statistických informací požadovaných Evropskou centrální bankou (ECB) používají národní centrální banky zařízení Evropského systému centrálních bank (ESCB), které se opírá o telekomunikační síť "ESCB-Net". Veškeré výměny údajů v rámci ESCB využívají stejný koncepční model údajů. Formátem statistických zpráv vyvinutým pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je formát "GESMET/TS". Tento požadavek nebrání v použití jiných prostředků pro přenos statistických informací do ECB jako nouzového řešení, pokud bylo dohodnuto. Národní centrální banky dodržují níže uvedená doporučení, aby zajistily uspokojivé fungování přenosu údajů: - Úplnost: národní centrální banky vykazují všechny klíče řad. Neuvedení klíčů řad nebo uvedení klíčů řad, které nejsou na seznamu, se považuje za neúplné vykazování. Pokud chybí sledovaná hodnota, zaznamená se opomenutí pomocí odpovídajícího příznaku pro stav sledování. Pokud se revize provádějí pouze u podsouboru klíčů řad, použijí se v celé platební bilanci pravidla validace. - Konvence znaků: při přenosu údajů z národních centrálních bank do ECB i Evropské komisi (Eurostatu) se dodržuje jednotná konvence znaků pro všechny vykazované údaje. Podle této konvence znaků se příjmy a výdaje na běžném a kapitálovém účtu uvádějí se znaménkem plus, zatímco čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako příjmy minus výdaje. Na finančním účtu se pokles čistých aktiv/zvýšení čistých pasiv uvádějí se znaménkem plus, zatímco zvýšení čistých aktiv/pokles čistých pasiv se znaménkem minus. Čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako čistá změna aktiv plus čistá změna pasiv. — Při přenosu údajů investiční pozici vůči zahraničí by se čisté pozice měly vypočítávat a vykazovat jako pozice aktiv minus pozice pasiv. - Účetní identita údajů: před přenosem údajů do ECB musí národní centrální banky použít pravidla validace, která byla rozeslána a jsou na požádání k dispozici. Kdykoli dojde k revizím, mohou národní centrální banky zaslat ECB aktualizovaný datový soubor. Jakékoli revize se předávají takto: - revize měsíčních údajů se poskytují při předávání i) příslušných čtvrtletních údajů; ii) příslušných revidovaných čtvrtletních údajů; iii) údajů o investiční pozici vůči zahraničí za příslušný rok; a iv) revidovaných údajů o investiční pozici vůči zahraničí za příslušný rok; - revize čtvrtletních údajů se poskytují při předávání i) údajů za následující čtvrtletí; ii) údajů o investiční pozici vůči zahraničí za příslušný rok; a iii) revidovaných údajů o investiční pozici vůči zahraničí za příslušný rok; - revize ročních údajů investiční pozice vůči zahraničí se poskytují při předávání údajů za následující roky. Revize údajů měsíční a čtvrtletní platební bilance vztahující se k celým rokům poskytují národní centrální banky ECB s předáváním údajů o investiční pozici vůči zahraničí za rok, ke kterému se údaje vztahují. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V SLEDOVÁNÍ METOD SESTAVOVÁNÍ STATISTIK Evropská centrální banka (ECB) sleduje metody sestavování používané pro vykazování statistik platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, jakož i pojmy a definice, které zúčastněné členské státy pravidelně používají. Sledování se bude provádět v souvislosti s aktualizací dokumentu ECB nazvaného "Statistické metody pro platební bilanci/investiční pozice vůči zahraničí Evropské unie" ("European Union balance of payments/international investment position statistical methods" – BoP Book) prostřednictvím přezkoumání po šesti měsících ("Six-monthly review procedure"). Kromě sledovaní je účelem obou dokumentů informovat sestavitele platební bilance eurozóny o vývoji v ostatních členských státech eurozóny. "BoP Book" obsahuje informace o struktuře statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí všech členských států. Obsahují dále podrobný popis metod sestavování údajů a výklad použitých pojmů a definic, jakož i informace o odchylkách v členských státech od sjednaných definic pro statistiky platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí. "BoP Book" se každoročně aktualizuje v úzké spolupráci s členskými státy. Přezkoumání po šesti měsících se provádí jako doplněk této aktualizace. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VI SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ V OBLASTI PORTFOLIOVÝCH INVESTIC Vzhledem k objektivním problémům správného zjišťování toků a stavů portfoliových investic se považovalo za nezbytné definovat společné přístupy ke shromažďování těchto informací v eurozóně [1]. Systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích musí odpovídat modelu klasifikovanému v následující tabulce alespoň jako "přijatelný" : Poznámky: "s-b-s" ("security by security data collection") = shromažďování údajů podle jednotlivých cenných papírů "agg." ("data collection on an aggregated basis") = shromažďování údajů na agregovaném základě "odvozené stavy" = souhrn toků "odvozené toky" = rozdíl stavů (upravený o změny směnných kurzů a změny cen) "odhad toků" = odhad na základě přepočtu čtvrtletních toků na jednotlivé měsíce. 1.Měsíční toky [s-b-s] + měsíční stavy [s-b-s] | ideální | 2aMěsíční toky [s-b-s] + čtvrtletní stavy [s-b-s] | dobrý | 2bMěsíční toky [s-b-s] + roční stavy [s-b-s] | 3.Čtvrtletní stavy [s-b-s] + měsíční toky [agg.] | přijatelný | 4.Měsíční stavy [agg.] + měsíční toky [agg.] | 5.Měsíční stavy [s-b-s] + odvozené měsíční toky [s-b-s] | 6.Roční stavy [s-b-s] + měsíční toky [agg.] | 7.Čtvrtletní stavy [agg.] + měsíční toky [agg.] | 8.Odvozené roční stavy [s-b-s] + měsíční toky [s-b-s] | nepřijatelný | 9.Čtvrtletní stavy [s-b-s] + odvozené čtvrtletní toky [s-b-s] + odhad měsíčních toků [agg.] | 10.Roční stavy [s-b-s] + čtvrtletní toky [agg.] + odhad měsíčních toků [agg.] | 11.Čtvrtletní stavy [agg.] + čtvrtletní toky [agg.] + odhad měsíčních toků [agg.] | 12.Odvozené roční stavy [agg.] + měsíční toky [agg.] | [1] Viz také závěrečná zpráva pracovní skupiny ECB pro systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích ("Task Force on Portfolio Investment Collection Systems, final report") z června 2002, zveřejněná na internetové stránce ECB: http://www.ecb.int. --------------------------------------------------