Úřední věstník C 272 , 23/09/2000 S. 0055 - 0066



Sdělení Komise Zpřístupnění účastnického vedení: umožnění na soutěžním základě poskytování plné nabídky služeb elektronických komunikací včetně širokopásmových multimédií a vysokorychlostního internetu (2000/C 272/10) (Text s významem pro EHP) 1. ÚVOD 1.1 Cíle Hlavní cíle politiky, kterou podporuje stávající regulační rámec, jsou podle sdělení Komise o přezkumu z roku 1999 [1] tyto: - podpořit otevřený a konkurenceschopný evropský trh s komunikačními službami, - pracovat ve prospěch evropského občana, zejména vytvořením nových pracovních příležitostí, - konsolidovat vnitřní trh v prostředí konvergence. Doporučení Komise o zpřístupnění účastnického vedení [2] určitě vhodně zapadá do tohoto rámce i do závěrů vrcholné schůzky v Lisabonu o urychlení přechodu Evropy k nové informační společnosti, a zejména rozvinutím levných internetových služeb. Určuje opatření, k jejichž přijetí jsou členské státy vyzvány, aby posílily omezenou hospodářskou soutěž v přístupu k místní síti, kde má zavedený provozovatel i nadále dominantní postavení jak na trhu s poskytováním telefonní služby, tak i s rozvojem služeb širšího pásma. Zpřístupnění účastnického vedení všem nově vstupujícím subjektům zvýší úroveň hospodářské soutěže a napomůže technologické inovaci místní přístupové sítě, což podpoří konkurenční poskytování úplného rozsahu telekomunikačních služeb od jednoduché telefonní služby až k širokopásmovým službám pro zákazníky. Typy dnes dostupných širokopásmových technologií (viz příloha I) se dobře hodí k poskytování nákladově efektivních pronajatých okruhů a přístupu k vysokorychlostnímu internetu pro malé a střední podniky, i pro náročné zákazníky na trhu. Jak se rozšiřuje trh a tím jeho hospodárnost, dochází k poklesu cen širokopásmových služeb, a tím se zvyšuje jejich přístupnost pro velkou část obyvatel. Zkušenost ukazuje, jak rychle může vzrůst poptávka, když je cena přiměřená. Některé členské státy již nařídily zpřístupnění účastnického vedení nebo formálně stanovily termíny pro zpřístupnění (Dánsko, Finsko, Itálie, Německo, Nizozemsko, Rakousko a Spojené království, viz pátá zpráva o provádění [3]. 1.2 Pozadí Účastnické vedení znamená fyzický okruh mezi objekty zákazníka a místní ústřednou provozovatele telekomunikací nebo rovnocenným zařízením. Tradičně má podobu páru měděných drátů (jeden pár na obvyklou telefonní linku), ve stále vzrůstající míře se pro připojování většího počtu zákazníků používají optické kabely, včetně dalších technologií, které se uplatňují v místní přístupové síti. [4] Zpřístupnění účastnického vedení bylo v některých členských státech zavedeno jako povinné a je využíváno hlavně pro připojení těch zákazníků, pro které zavedení optického vlákna nepředstavuje ekonomicky schůdnou alternativu, jako jsou malé a střední podniky (MSP) a zákazníci z obytných domů. Komise ve svém sdělení o přezkumu z roku 1999 oznámila, že dosažitelnost zpřístupněného účastnického vedení zvýší hospodářskou soutěž, a tím by se mohlo zrychlit zavedení vysokorychlostních přístupových služeb k internetu. Během veřejné konzultace o přezkumu vznikl široký konsensus o nutnosti zpřístupnění účastnického vedení, aby se napomohlo zavádění vyspělých služeb v konkurenčním prostředí [5]. To vyplývá ze skutečnosti, že provozovatelé chránění výlučnými právy během relativně dlouhých období mohli rozvíjet svoje místní přístupové sítě a že mohli své investiční náklady financovat díky monopolním příjmům. Kromě toho takovou hustotu pokrytí, která byla vytvořena infrastrukturou s měděnou místní smyčkou kontrolovanou zavedeným provozovatelem, není možné v žádném případě zdvojit z ekonomických důvodů a alternativní infrastruktury místního přístupu (kabelová televize, bezdrátová místní smyčka, satelity atd.) není možno obvykle vybudovat se stejnou hustotou a konkurenčních podmínek v přiměřené době. Při neexistenci technicky a obchodně schůdných řešení může odmítnutí podpory přístupu dominantní společností, která takovou infrastrukturu má, představovat podle okolností konkrétního případu a s přihlédnutím k judikatuře soudů Společenství porušení článku 82 Smlouvy. 2. PROSTŘEDKY PŘÍSTUPU K ÚČASTNICKÉMU VEDENÍ K překonání stávající omezené konkurence v místní přístupové síti, jak bylo uvedeno výše, jsou zvažovány tři způsoby zpřístupnění účastnického vedení: 1. Úplné zpřístupnění účastnického vedení (zpřístupnění měděného páru pro konkurenční poskytování vyspělých služeb třetími stranami). V případě úplného zpřístupnění účastnického vedení je měděný pár pronajat třetí osobě s výhradním právem na její využití. Nájemce plně kontroluje vztahy se svým zákazníkem pro poskytování úplného rozsahu telekomunikačních služeb prostřednictvím účastnického vedení, včetně zavádění systémů digitální technologie účastnických linek (digital subscriber line DSL) pro použití vysokorychlostního přenosu dat. 2. Sdílené využívání měděné linky (zpřístupnění vysokofrekvenčního spektra účastnického vedení pro konkurenční zabezpečování systémů a služeb DSL třetími stranami). U této formy přístupu zavedený provozovatel i nadále poskytuje telefonní službu, zatímco nový subjekt poskytuje služby vysokorychlostního přenosu dat prostřednictvím stejného účastnického vedení za použití vlastních vysokorychlostních modemů ADSL. Telefonní provoz a datový provoz jsou odděleny prostřednictvím rozdělovače umístěného před ústřednou zavedeného provozovatele. Účastnické vedení i nadále zůstává připojeno ke komutované veřejné telefonní síti. 3. Přístup k vysokorychlostnímu přenosu dat (poskytování služeb DSL zavedeným provozovatelem) Přístupem k vysokorychlostnímu přenosu dat se rozumí situace, kdy stávající subjekt zavede vysokorychlostní linku až do objektů zákazníků (tj. instalace vybavení a konfigurace ADSL podle jeho výběru a v jeho místní přístupové síti) a pak tuto linku zpřístupní třetím osobám, aby jim umožnil poskytování vysokorychlostních služeb zákazníkům. Zavedený provozovatel může též dodávat přenosové služby svým konkurentům, tak, že dopravuje provoz na "vyšší" úroveň v hierarchii sítě, kde nové subjekty již mohou mít bod působení (např. místo tranzitní ústředny). Tento typ přístupu ve skutečnosti neznamená žádné zpřístupnění měděného páru účastnického vedení (avšak umožňuje pouze užití vyšších kmitočtů účastnického vedení, jak je tomu v případě uvedeném v bodě 2 výše). Podrobnější technické údaje jsou uvedeny v příloze. Komise se domnívá, že tyto tři způsoby přístupu k účastnickému vedení by se měly považovat za navzájem se doplňující. Dostupnost pouze jednoho typu z těchto způsobů přístupu není dostatečná. Společně slouží k posílení hospodářské soutěže a k rozšíření volby pro všechny uživatele tím, že jim umožňují rozhodnout se na daném trhu, která nabídka nejlépe odpovídá potřebám uživatelů s ohledem na vývoj poptávky uživatelů a technické a investiční požadavky na subjekty na trhu. 3. KONKURENČNÍ SITUACE NA TRZÍCH V tomto oddílu se zkoumá současná konkurenční situace na trzích souvisejících s účastnickým vedením, jakož i hospodářské důvody pro zpřístupnění účastnického vedení. I přes liberalizaci telefonní služby ke dni 1. ledna 1998 ve většině členských států zůstala tržní síla zavedených provozovatelů na nezanedbatelné části telekomunikačního trhu nezměněna. Jedním z hlavních důvodů pro to je omezení na trzích souvisejících s účastnickým vedením, protože účastnické vedení zavedeného provozovatele je klíčovou infrastrukturou, která poskytuje zavedeným provozovatelům výsadní přístup ke koncovým uživatelům pro poskytování maloobchodních telekomunikačních služeb. 3.1 Pobídkové účinky zpřístupnění účastnického vedení na posílení hospodářské soutěže a hospodářské výkonnosti I když je obchodní jednání upřednostňovanou metodou pro hledání cenové dohody pro přístup k účastnickému vedení, zkušenost ukázala, že ve většině případů je nutné právní opatření. Protože v této oblasti chybí hospodářská soutěž, je vhodné, aby národní regulační orgán (dále jen NRO) uložil povinnosti stanovování cen podle nákladů, na základě specifických zásad a metod zaručujících dosažení trvale udržitelné a účinné hospodářské soutěže a zajistil předvídatelné prostředí pro subjekty na trhu. Aby se dosáhlo rozšíření nabídky pro spotřebitele, musejí hospodářské pobídky vytvořené politickým rámcem, a zejména metodologií stanovování cen, povzbuzovat všechny provozovatele k tomu, aby se pro vhodné investice rozhodli. A tak pokud jsou ceny stanoveny na úrovni, která nemůže narušovat rozhodnutí "udělej nebo nakup" u nově vstupujícího subjektu, pak otevření přístupu k účastnickému vedení může dlouhodobě povzbudit hospodářskou soutěž v oblasti infrastruktury tím, že nově vstupující provozovatelé si otestují trh před vybudováním své vlastní infrastruktury, a může také podpořit rozvoj a konkurenci na trhu jednoduché telefonní služby a napomoci zavedení místních širokopásmových (vysokorychlostních) služeb. Je možné, že zavedený provozovatel zavede tyto technologie v jemu příhodnou dobu, avšak je pravděpodobné, že vzniknou rychleji, pokud nové subjekty budou mít povolení ke zkvalitnění účastnického vedení v místních smyčkách zavedených provozovatelů a nabízet širokopásmovou službu přímo uživatelům. Svobodná možnost pro nově vstupující subjekty zavést služby nezávisle na rozhodnutích dominantních provozovatelů je silným argumentem ve prospěch zpřístupnění účastnického vedení spíše než pro jeho další prodej, protože v případě dalšího prodeje jsou nové subjekty nuceny nabízet služby podobné službám, které poskytuje dominantní poskytovatel. Je důležité stanovit rámec pro jakýkoli nařízený přístup k účastnickým vedením zavedených provozovatelů a současně odpovídající kontroly cen, které se zaměřují na podporu hospodářské výkonnosti a umožňují rozšíření hospodářské soutěže a maximalizaci prospěchu spotřebitele a uživatele. 3.2 Analýza trhu – tržní síla zavedených provozovatelů – klíčová úloha účastnického vedení Ve směrnici o úplné hospodářské soutěži [6] Komise rozlišila jednotlivé maloobchodní služby pevné telefonní služby: výchozí připojení, měsíční pronájem, místní hovory, oblastní hovory a dálkové hovory. I když kategorie služeb musí být pozorně sledovány, což je dáno hlavně rychlostí technologického vývoje a pravidelně znovu posuzovány případ od případu, tyto služby však v současné době nejsou obvykle vzájemně nahraditelné, a z tohoto důvodu je třeba je považovat za služby vytvářející různé relevantní trhy. Účastnické vedení je v první řadě infrastrukturou, která umožňuje poskytování maloobchodních telekomunikačních služeb. Týká se to dvou hlavních skupin trhů maloobchodních služeb: - první jsou tradiční maloobchodní pevné telefonní služby nabízené jednotlivcům, profesionálům a malým firmám i velkým podnikům. Tento trh je již velice dobře rozvinutý a je vyspělý, - druhou skupinou je nově vznikající trh, který spočívá ve službách vysokorychlostních komunikací, které mohou být poskytovány po účastnickém vedením ve formě služeb DSL. Kromě toho je účastnické vedení zbožím, které může být oceněno a pronajímáno konkurentům: to znamená, že od okamžiku udělení přístupu k této části sítě zavedeného provozovatele se začíná rozvíjet nový trh, který je také relevantním trhem, který je třeba brát v úvahu. Jako výsledek liberalizace sítě pro hlasové telefonní služby ke dni 1. ledna 1998 ve většině členských států se nabídky služeb nově vstupujících subjektů začaly rychle rozvíjet, zejména na trhu s mezinárodními hovory, a v menší míře i na trhu s oblastními hovory. Současně s ohledem na investiční náklady do infrastruktury místního přístupu k síti a/nebo závislost na nabídkách služeb zavedeného provozovatele zůstala hospodářská soutěž na poskytování úplných telefonních služeb (včetně trhů s připojením, měsíčním pronájmem a místními hovory) zaměřena na obchodní zákazníky v městských oblastech. V důsledku toho je každý z těchto trhů, pokud jde o hospodářskou soutěž, ve velmi odlišné situaci a zatímco podíly zavedených provozovatelů na trzích s mezistátními a oblastními hovory začaly klesat, poskytují i nadále tito provozovatelé největší část služeb přístupu konečným uživatelům – připojení a pronájem linky – a udržují si podíl na trhu s místními hovory, který představuje, kromě hovorů ve Spojeném království, více než 90 % a v mnoha případech se přibližuje ke 100 %. Místní přístupová síť zavedeného provozovatele (tj. měděné páry spojující koncové uživatele s nejbližšími rozvaděči) není jedinou technickou infrastrukturou, která umožňuje poskytování maloobchodních služeb konečným uživatelům. Existují jiné alternativy, jako jsou sítě s optickým vláknem, bezdrátové smyčky nebo modernizované sítě kabelové TV. Žádná z těchto alternativ však nemůže být považována za rovnocennou. Sítě s optickým vláknem jsou v současné době konkurenční pouze pro přenosová vedení se zpětným přenosem a pokud jde o maloobchodní distribuční síť, ve zvláštních částech trhu, jako jsou sítě spojující kancelářské budovy nebo v úzce vymezené zeměpisné oblasti. Bezdrátové smyčky se jeví z hlediska krátkodobého a střednědobého pohledu jako nejvhodnější prostředek reagující na konkrétní potřeby profesionálních zákazníků a malých firem, nebo některých koncových uživatelů se zvláštními požadavky, avšak zůstávají neekonomické, pokud by měly sloužit široké většině soukromých zákazníků. Kabelové sítě, které byly navrhovány pro jednosměrný přenos televizních signálů, je třeba nákladně modernizovat pro poskytování obousměrných telekomunikačních služeb, a poskytování vysokorychlostních služeb kabelem vyžaduje, aby se uživatelé podělili o kapacitu kabelového kanálu, což znamená, že kapacita nabízená poskytováním vysokorychlostních dat prostřednictvím kabelových modemů nebude stejná, jako kapacita dostupná na modernizované měděné dvoulince s technologiemi DSL, které jsou určeny pro jednotlivého konečného uživatele. Kromě toho kabelové sítě nemají zpravidla, kromě malého počtu zemí, kde se bude muset situace posuzovat podle jejich zvláštností, celostátní pokrytí, které by umožnilo nově vstupujícím obsluhovat stejné zeměpisné trhy, jako mohou zavedení provozovatelé, a to jak u poskytování klasických maloobchodních hlasových telefonních služeb, tak i u poskytování nových služeb DSL. Jiné inovační technologie, jako je užití elektrických sítí, se nejeví být v současnosti technicky ani ekonomicky schůdným alternativním řešením. Tato situace v průběhu času může jistě změnit, avšak v současné době nemůže žádná z těchto jiných alternativních sítí, samostatně ani v kombinaci s jinou, být pro účely dodávání maloobchodních telekomunikačních úzkopásmových ani širokopásmových služeb považována za celostátní řešení nahrazující měděný pár zavedeného provozovatele. Místní přístupové sítě zavedených provozovatelů se rozvíjely na celostátní úrovni ve všech členských státech. Nově vstupující subjekty získávají licence vydávané vnitrostátními orgány a předpokládá se, že tedy budou konkurovat na vnitrostátních trzích. Zeměpisným trhem, na němž by se měla zpravidla hospodářská soutěž rozvíjet bez jakéhokoliv omezení, je území každého členského státu: tak je tomu skutečně již v oblasti mezinárodních telefonních hovorů a u hovorů na velké vzdálenosti, kde díky přístupu propojením nebrání žádné technické omezení nově vstupujícím subjektům dávat obchodní nabídky na území celého státu. Omezení, které bránilo až dosud především rozvoji služeb poskytování přístupu a místních hovorů a nyní poskytování vysokorychlostních služeb, nebrání nově vstupujícím subjektům rozvíjet místní sítě na omezenější úrovni, jako například v městských hustě zalidněných oblastech, avšak s těmito sítěmi nejsou normálně schopni konkurovat na celostátní úrovni za rovných podmínek ve vztahu k zavedeným provozovatelům, ani poskytovat tak kompletní rozsah služeb (viz níže). Území členských států je podle stávající judikatury podstatnou částí společného trhu. V důsledku toho při neexistenci otevřeného přístupu k účastnickému vedení zavedených provozovatelů a přes nedávno učiněné velké pokroky, jako je zavedení předvolby provozovatele u telefonních hovorů, nejsou nově vstupující subjekty schopny konkurovat na několika trzích, včetně poskytování vysokorychlostních služeb pro většinu koncových uživatelů. Tato situace se může dlouhodobě změnit. Další vývoj bude muset být pozorně sledován. Zavedení provozovatelé využívají dominantní postavení na tradičním – úzkopásmovém – trhu s telefonními službami. To vyplývá z šetření o tržních podílech zavedených provozovatelů – nejtradičnějšího způsobu posuzování dominantního postavení. Tržní podíl zavedených provozovatelů je ve všech případech vyšší než 50 %, a to dokonce i na nejkonkurenčnějším relevantním trhu (mezinárodní hovory) na nejotevřenějším zeměpisném trhu, ve Spojeném království, kde se s liberalizací začalo již od osmdesátých let. Jak již bylo poznamenáno výše, na ostatních trzích, jako jsou místní hovory, jsou tržní podíly zavedených provozovatelů ve většině případů více než 90 % a často jsou blízko 100 %. Zatímco propojení a volba provozovatele umožnily otevřít hospodářskou soutěž na trzích s mezinárodními hovory a s hovory na velkou vzdálenost, účastnické vedení je klíčovou infrastrukturou pro poskytování přístupových služeb koncovým uživatelům (tj. připojení a pronájem linky) a zůstává pod kontrolou zavedených provozovatelů. Ačkoliv v některých zemích umožňuje předvolba provozovatele také poskytování služeb místních hovorů (originace hovoru) jinými provozovateli, tam, kde toto řešení ještě nepřipadá v úvahu, je účastnické vedení klíčovou infrastrukturou pro poskytování telefonních služeb místních hovorů. Proto je účastnické vedení úzkým místem infrastruktury pro celostátní poskytování maloobchodních přístupových služeb, jakož i ve většině případů pro poskytování služeb místních hovorů, které tvoří dva relevantní trhy nezaměnitelných služeb. Situace na nových trzích s vysokorychlostními službami není tak jasná. Kde jsou nabízeny vysokorychlostní služby, je však přítomnost zavedených provozovatelů již silná a měli by být za stávajících podmínek schopni upevnit také své dominantní postavení na tomto novém trhu již z toho důvodu, že mají přednostní přístup ke konečným uživatelům prostřednictvím stávajících celostátních sítí účastnických sítí měděných párů. Zdá se tedy, že kontrola celostátní sítě místních smyček dává zavedeným provozovatelům značnou výhodu pro udržení jejich dominantního postavení na stávajících trzích s maloobchodními telefonními službami, i přes jejich liberalizaci, nebo pro vybudování podobných postavení na nově vznikajících trzích pro poskytování širokopásmových služeb. Měděný pár zavedeného provozovatele je klíčovou infrastrukturou pro poskytování: i) přístupu k maloobchodním službám s telefonními hovory, včetně terminace hovoru; ii) služeb místních hovorů (originace) [7]; a iii) širokopásmových služeb poskytovaných koncovým uživatelům. Tyto služby tvoří tři samostatné relevantní trhy. S ohledem na požadovaný objem investic mohou absolutní náklady na zdvojení sítě zavedených provozovatelů na území celého státu se srovnatelnou hustotou pokrytí populace představovat překážku vstupu na trh pro kteréhokoliv konkurenta. Zdvojit tuto infrastrukturu by nebylo se stávajícími technologiemi ekonomicky proveditelné [8] nebo by bylo na celostátní úrovni v přiměřené době nadměrně složité [9] dokonce i pro hlavní konkurenty stávajících zavedených provozovatelů, a zejména pro zavedené provozovatele v jiných členských státech, kteří rozšiřují svoji působnost do sousedních evropských zemí, ať už sami nebo ve spolupráci s jinými. Pokud zavedený provozovatel odmítne poskytnout svým konkurentům přístup k účastnickému vedení, může tím nově vstupující subjekty zbavit jakékoliv možnosti mu konkurovat na celostátním trhu [10] u tří jmenovaných služeb, a nový subjekt bude tedy muset své činnosti omezit na regionální a místní trhy, kde se mu podaří zřídit alternativní sítě. Je vysoce nepravděpodobné, že se všechny tyto alternativní sítě v přiměřené době vyrovnají celostátní síti účastnických vedení (měděných dvoulinek) zavedeného provozovatele a osloví stejnou klientelu. Proto se účastnické vedení v současné době považuje za základní zařízení a nově vstupující konkurenti k němu nezbytně musejí mít přístup, aby se mohli za rovných podmínek utkat na celostátní úrovni se zavedenými provozovateli na třech registrovaných trzích s maloobchodními službami a aby mohli oslovit stejnou klientelu. S ohledem na rychlost technologických změn a vývoje trhu, které ovlivňují technické a ekonomické posuzování alternativ k měděnému páru účastnického vedení, bude možná třeba tuto analýzu přezkoumat, aniž budou dotčena případná rozhodnutí pro konkrétní případy. 4. POUŽITÍ PRAVIDEL HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE 4.1 Povinnost dominantního provozovatele podle pravidel hospodářské soutěže zaručit přístup k účastnickému vedení Odmítnutí poskytnout přístup k účastnickému vedení konkurentům, kteří o přístup požádají, může znamenat v mnoha ohledech zneužití dominantního postavení podle článku 82 Smlouvy. - Odmítnutí jednat: pokud je zavedený provozovatel jediným poskytovatelem služby prostřednictvím účastnického vedení na třech relevantních registrovaných trzích, pak odmítnutí přístupu k účastnickému vedení zavedeného provozovatele konkurentům může být za určitých okolností v rozporu s článkem 82, je-li odmítnutí dáno záměrem zabránit jakékoliv hospodářské soutěži na relevantních celostátních trzích a pokud je tento přístup nevyhnutelný pro poskytování celostátních služeb konečným uživatelům, jak se v současnosti zřejmě stává. Dominantní provozovatel by měl poskytnou přístup k účastnickému vedení všem konkurentům za podmínek, které nebudou méně příznivé než ty, jaké tento provozovatel použije pro své vlastní navazující operace. Přístup k účastnickému vedení lze požadovat za určitých podmínek: - v síti zavedeného provozovatele musí být k dispozici dostatečná kapacita pro poskytnutí přístupu, - odmítnutí přístupu by mohlo omezit vznik nových služeb nebo znemožnit jakoukoliv hospodářskou soutěž na relevantních trzích, jak je vymezeno výše, - žádající strana je ochotna zaplatit nediskriminační cenu za přístup, - a pokud neexistuje objektivní zdůvodnění pro odmítnutí přístupu. - Diskriminace: pokud zavedený provozovatel již na třech registrovaných relevantních trzích poskytl přístup k účastnickému vedení přinejmenším jednomu provozovateli, a to i pokud se jedná o některou z jeho vlastních dceřinných společností, pak může za určitých okolností odmítnutí přístupu představovat diskriminaci a zneužití dominantního postavení. - Omezení produkce, trhů nebo technického rozvoje na úkor spotřebitelů: Odmítnutí přístupu ve formě sdíleného přístupu nebo úplného otevření může za určitých okolností omezit rozvoj vznikajících trhů, jako jsou trhy s telekomunikačními službami a přístup k vysokorychlostnímu internetu, nebo zabránit rozvoji hospodářské soutěže na stávajících trzích, jako je trh s tradičními telefonními službami. Zavedený provozovatel, který by podřídil sdílený přístup k vysokorychlostním službám (viz bod 2) tomu, že bude sám i nadále poskytovat úzkopásmové telekomunikační služby týmž konečným uživatelům, a tím by odmítl úplné otevření účastnického vedení, se za určitých okolností dopustí zneužití svého postavení. Takové omezení by vedlo k narušení hospodářské soutěže, protože by snížilo možnost konkurentů vstoupit na trh nebo rozvíjet činnosti a s ohledem na skutečnost, že úplné zpřístupnění již bylo úspěšně provedeno ve většině zemí, by bylo třeba toto omezení objektivně odůvodnit. 4.2 Povinnosti dominantních provozovatelů pokud jde o podmínky přístupu a stanovení ceny Pokud dominantní provozovatelé formálně neodmítnou žádost o částečné nebo úplné zpřístupnění účastnického vedení, avšak vymezí řadu podmínek přístupu, které omezí hospodářskou soutěž, může jít o jiné formy zneužití, které proto mohou představovat porušení článku 82 Smlouvy. - Zpoždění. Za normálních okolností by měl být přístup udělen rychle. Pokud se s udělením přístupu otálí, mohli by si zavedení provozovatelé v praxi pro sebe vyhradit vznikající trh s vysokorychlostními službami založenými na technologiích DSL, což by jim umožnilo rozšířit jejich dominantní postavení, které již v síti mají, na tuto novou oblast činnosti, nebo by mohli novým subjektům pozdržet možnost konkurovat na stejné úrovni na několika relevantních trzích s telefonními službami. Důsledky takového zpoždění bez objektivních důvodů by tedy mohly být přinejmenším krátkodobě stejné, jako důsledky kategorického odmítnutí přístupu, a případy takového zdržování by tedy mohly být napadnuty podle článku 82 na stejném základě jako odmítnutí. - Diskriminace. Protiprávní diskriminace může mít mnoho různých forem, jako je diskriminační stanovení ceny, zdržování v udělení přístupu nebo řešení technických problémů souvisejících s přístupem, technickou konfigurací přístupu a ve zvláštních případech přístupu k účastnickému vedení (tj. pokud přístup nezahrnuje operační systém a pomocné služby nebo jiné funkce užívané zavedeným provozovatelem pro nabídky služeb prostřednictvím účastnického vedení), diskriminace vzniklá podmínkami souvisejícími s nabídkou (nebo bez nabídky) společného umístění. Takovéto praktiky mohou představovat diskriminační chování podle čl. 82 písm. c). - Zneužití ceny. Ceny mohou být další možností pro zavedené provozovatele, jak omezit hospodářskou soutěž i přes formální poskytnutí přístupu k účastnickému vedení. Může se jednat o tři hlavní druhy cenového zneužití. Nadměrně vysoké ceny za přístup k účastnickému vedení, ceny vylučující ze služeb poskytovaných konečným uživatelům nebo stlačení marží mezi dvěma výše uvedenými cenami, to vše představuje porušení článku 82 Smlouvy. Prostor stlačení marží je vyšší, pokud tarify zavedeného provozovatele ještě nebyly zcela vyrovnány na základě krytí nákladů příjmy. 5. POUŽITÍ ZVLÁŠTNÍCH ODVĚTVOVÝCH PRAVIDEL (ONP) 5.1 Obecné zásady Rámec otevřeného přístupu k síti (ONP) se týká harmonizace podmínek otevřeného a účinného přístupu a používání v oblasti veřejných telekomunikačních sítí a popřípadě veřejných telekomunikačních služeb. Směrnice ONP stanovily podmínky pro přístup k těmto zvláštním typům sítí a/nebo služeb a pro jejich použití; a tak směrnice o pronajatých okruzích [11] se týká přístupu k přenosové kapacitě a využití pronajatých okruhů, směrnice o telefonní síti [12] se týká přístupu k veřejné telefonní síti a službám i jejího použití, včetně zvláštních inovačních přístupů, a směrnice o propojení [13] se týká propojení a přístupu k veřejným telekomunikačním sítím a službám obecně. "Přístupem k síti", jak je tento výraz používán ve směrnicích ONP, se rozumí zpřístupnění jedné části nebo částí stávající sítě pro užití jinou stranou, avšak bez dopadu na vlastnictví prvků sítě. Povinnosti uvedené v odvětvových směrnicích vyřídit nebo uspokojit požadavky přístupu k síti (směrnice se použijí na provozovatele, kteří jsou oznámeni jako provozovatelé s významnou tržní silou) nezavazují oznámené provozovatele úplně zpřístupnit účastnická vedení, i když nejsou dotčeny povinnosti poskytnout "přístup", které mohou být dominantním provozovatelům uloženy podle pravidel hospodářské soutěže. Pouze směrnice o pronajatých okruzích ukládá oznámeným provozovatelům, aby za vyhovujících podmínek pronajali své přenosové kapacity třetím stranám pro jejich výlučné užití. 5.2 Zvláštní přístup k síti Na sdílený přístup k vysokofrekvenčnímu spektru účastnického vedení se vztahuje článek 16 směrnice o telefonní službě a článek 4 směrnice o propojení. Na služby vysokorychlostního přístupu se vztahuje článek 16 směrnice o telefonní službě a na poskytování připojené přenosové kapacity (relé) článek 10 směrnice o pronajatých okruzích. Směrnice ONP se nevztahují na úplné zpřístupnění účastnického vedení. Provozovatel, který je oznámen podle směrnice o telefonní službě jako provozovatel s významnou tržní silou a který poskytuje sdílený přístup k účastnickému vedení pro své vlastní služby, si přidělí zvláštní přístup k síti, pokud použije pevnou veřejnou telefonní síť pro poskytování telekomunikačních služeb přístupných veřejnosti. Za těchto okolností musí oznámený provozovatel použít podobné podmínky na jiné organizace poskytující podobné služby a musí ostatním pro poskytování informací a zařízení zvláštního přístupu k síti nabízet stejné podmínky a stejnou kvalitu, jako pro své vlastní služby nebo pro služby svých dceřinných společností nebo partnerů (směrnice 98/10/ES, čl. 16 odst. 7). Pokud oznámený provozovatel již takový přístup sám sobě neposkytuje, musí přinejmenším vyřídit [14] zdůvodněné žádosti o zvláštní přístup k síti. Jelikož většina provozovatelů EU poskytuje sdílený přístup k účastnickému vedení pro své vlastní služby, nelze žádost o přístup nově vstupujícího subjektu považovat za neodůvodněnou. Tudíž vyhnout se povinnosti vyřídit žádosti o přístup je možno pouze tehdy, pokud se spojí obě níže uvedené podmínky (čl. 16 odst. 1): - existují technicky a obchodně schůdné alternativy pro požadovaný zvláštní přístup a - požadovaný přístup je nevhodný ve spojení s dostupnými zdroji pro uspokojení žádosti. Protože se sdílený přístup použije na stávající účastnická vedení, může se jen zřídkakdy stát, že zdroje pro uspokojení žádosti nejsou k dispozici, a ve většině případů nejsou splněny obě podmínky nezbytné pro to, aby byl přístup odmítnut. Jakékoliv takové odmítnutí by mělo být případ od případu zdůvodněno. 5.3 Služby vysokorychlostního přenosu dat Poskytování služeb vysokorychlostního přenosu dat není uloženo právními předpisy Společenství, avšak pokud některý zavedený provozovatel poskytne služby přenosu dat DSL pro své vlastní služby, dceřinné společnosti nebo třetí straně, pak musí v souladu s právními předpisy Společenství tyto formy přístupu za průhledných a nediskriminačních podmínek poskytnout i ostatním (směrnice 98/10/ES, čl. 16 odst. 7). Přístup k vysokorychlostnímu přenosu dat nemůže být považován za ekonomicky nebo technicky srovnatelný s poskytnutím přístupu k měděnému páru účastnického vedení, protože služba vysokorychlostního přenosu dat nutí nově vstupující subjekt používat vysokorychlostní modemy a jiná vybavení poskytovaná zavedeným provozovatelem, což nakonec postihuje hospodárnost služby a nese s sebou omezení pokud jde o typ modemů, které zákazník nebo nově vstupující subjekt může koupit nebo pronajmout [15]. 5.4 Kapacita přenosu pronajatých okruhů Provozovatelé s významnou tržní silou pro pevnou veřejnou telefonní síť byli také oznámeni jako provozovatelé s významnou tržní silou podle směrnice o pronajatých okruzích 92/44/EHS [16]. A proto se na ně vztahují povinnosti poskytovat kapacitu pro pronajímaný přenos jiným subjektům za stejných podmínek a ve stejné kvalitě, jako poskytují svým vlastním službám, nebo službám svých dceřinných společností nebo partnerů (směrnice o pronajatých okruzích 92/44/EHS, čl. 8 odst. 2). Pokud oznámený provozovatel poskytuje služby vysokorychlostního přenosu dat, směruje obecně provoz zákazníka do jednoho nebo více bodů, na které se poskytovatelé služeb mohou připojit tak, že tito poskytovatelé nemusejí vybudovat svoji vlastní síť ke všem místním ústřednám nebo srovnatelným zařízením. Tam, kde se interně pronajímá kapacita přenosu pro tuto službu, pak se použije ustanovení o nediskriminaci v čl. 8 odst. 2 směrnice 92/44/EHS. 5.5 Společné umístění Aby právo na zpřístupnění účastnického vedení bylo účinné, musí k němu být připojeno ustanovení o právech na společné umístění. Národní regulační orgány musejí učinit kroky, aby zajistily, že třetí strany, jimž je poskytnuto zpřístupnění účastnického vedení, měly zároveň možnost společně umístit vybavení do objektů provozovatele účastnického vedení. Článek 11 směrnice 97/33/ES o propojení přiznává právo členských států ukládat dohody o společném umístění. Pokud není z nedostatku prostoru fyzické společné umístění možné, mohou národní regulační orgány vyžadovat poskytnutí dálkového propojení (někdy nazývaného virtuální společné umístění), které umožňuje třetím stranám, aby připojily svá zařízení, která byla nainstalována na blízkém místě. Studie provedená pro Komisi umožnila stanovit doporučení a praktické pokyny pro národní regulační orgány a provozovatele o provádění společného umístění [17] Regulační orgány se budou muset zaměřit zároveň na jednorázové pořizovací náklady a náklady na společné umístění, neboť ty představují nedílnou součást celého souboru podmínek souvisejících s příchodem nového provozovatele, který chce využívat dostupnosti zpřístupněného účastnického vedení. Nejvhodnějším způsobem pro navrácení takových jednorázových nákladů by bylo zaplatit předem pevný poplatek. Nebo, pokud jsou náklady, které musí nést zavedený provozovatel, návratné po určité době, bylo by vhodné zavést faktor rizika do výpočtu nákladů. 6. POVINNOSTI NÁRODNÍHO REGULAČNÍHO ORGÁNU A ORGÁNU PRO HOSPODÁŘSKOU SOUTĚŽ Národní regulační orgány, které byly založeny ve všech členských státech EU na základě vnitrostátních právních předpisů přijatých pro provádění směrnic ES, jsou pověřeny použitím odvětvových právních předpisů v oblasti telekomunikací. Politikou Společenství je podporovat hospodářskou soutěž v odvětví infrastruktur a v odvětví služeb a národní regulační orgány musejí tuto skutečnost brát při svém působení v úvahu. Národní regulační orgány mohou také plánovat zavedení rychlého řízení při řešení sporů, které umožní rychle vyřizovat spory týkající se zpřístupněného účastnického vedení. Národní regulační orgány sehrávají mimořádnou úlohu při stanovování souboru podmínek a požadavků používaných na nabídky zavedeného provozovatele týkající se zpřístupnění účastnického vedení. Pokud jde o ceny a náklady, musejí být při provádění zásady průhlednosti a nákladové orientace s ohledem na přístup k účastnickému vedení zavedeného provozovatele dodržovány tyto zásady: - pravidla týkající se posouzení nákladů a stanovení ceny musejí být průhledná a založená na objektivnosti, - pravidla pro stanovení ceny by měla zajistit, aby byl zavedený provozovatel schopen krýt své relevantní náklady a aby navíc získal přiměřenou odměnu, - stanovení ceny místních smyček by mělo být slučitelné se záměrem podporovat čestnou, spravedlivou a udržitelnou hospodářskou soutěž a poskytnout účinné investiční pobídky do alternativní infrastruktury sítě místního přístupu [18], - pravidla pro stanovení ceny by měla zajistit, že nedojde k narušení trhu, zejména stlačováním marží mezi velkoobchodními a maloobchodními cenami služeb nabízených zavedeným provozovatelem. V některých případech si mohou tyto zásady odporovat, zejména pokud maloobchodní tarify zavedeného provozovatele jsou i nadále zdeformovány z důvodu nerovnováhy tarifů zděděné z minulosti a přetrvávajících překážek vyrovnání tarifů. Za těchto okolností mohou národní regulační orgány zvážit přechodná opatření, aby zabránily krátkodobému narušení hospodářské soutěže a zachovaly přitom dlouhodobou hospodářskou soutěž. Pravidla hospodářské soutěže v EU se i nadále použijí spolu se zvláštními odvětvovými předpisy a národní regulační orgány, jako jakýkoliv jiný orgán veřejné moci, musejí dodržovat ustanovení Smlouvy o ES [19]. Ve sdělení o přístupu [20] Komise uvedla, že národní regulační orgány musejí, pokud přijímají rozhodnutí o jednotlivých dohodách o přístupu, dodržovat zároveň pravidla specifická pro odvětví ONP a obecná pravidla hospodářské soutěže. Rozhodnutí přijatá národními regulačními orgány na základě použití právních předpisů pro daná odvětví mohou být prověřena na základě pravidel hospodářské soutěže EU. Stejné zásady platí také pro vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž. Pokud jde o veřejné podniky nebo o podniky, jimž členské státy udělují zvláštní nebo výlučná práva, článek 86 Smlouvy zejména požaduje, aby členské státy nevydávaly ani nezachovávaly v platnosti žádné opatření v rozporu s předpisy Smlouvy, a zejména s pravidly hospodářské soutěže. Obecněji, pokud jde o veškeré podniky, článek 10 Smlouvy požaduje, aby členské státy zajistily plnění závazků vyplývajících ze Smlouvy a aby se zdržely jakéhokoliv opatření, které by mohlo ohrozit dosažení jejích cílů. Soudní dvůr zejména rozhodl [21], že článek 10 (dříve článek 5) a článek 86 (dříve článek 90) Smlouvy o EHS se musí vykládat takto: i) zakazují vnitrostátním orgánům, aby podporovaly uzavírání dohod o tarifech v rozporu s čl. 81 odst. 1, případně článkem 82 Smlouvy; ii) zabraňují tomu, aby tyto orgány schválily tarify vyplývající z takových dohod. Tento výklad by se tedy měl použít na jakékoli jednání porušující článek 82. Komise prověří, zda členské státy, a zejména národní regulační orgány nebo orgány zabývající se hospodářskou soutěží, zachovávají nebo vydávají opatření v rozporu s pravidly hospodářské soutěže Společenství, což by představovalo porušení buď článku 86 Smlouvy ve spojení s článkem 82, nebo článku 10 Smlouvy ve spojení s článkem 82. Pokud je tomu tak, učiní příslušná opatření. 7. ZÁVĚR Poskytnutím přístupu k účastnickému vedení všem nově vstupujícím subjektům se zvýší úroveň hospodářské soutěže a technologické inovace v místní přístupové síti, což napomůže konkurenčnímu poskytování úplného rozsahu telekomunikačních služeb zákazníkovi od jednoduchých telefonních služeb až po širokopásmové multimedialní služby a služby vysokorychlostního internetu. Tyto tři způsoby přístupu k účastnickému vedení vyjmenované v bodě 2 se vzájemně doplňují a všechny by měly být v nabídce trhu zastoupeny. Společně slouží k posílení hospodářské soutěže a rozšíření výběru pro všechny uživatele tím, že umožňují trhu rozhodnout, která nabídka nejlépe odpovídá potřebám uživatelů, s ohledem na vývoj požadavků uživatelů a technické a investiční požadavky na subjekty trhu. To podnítí rozvoj služeb přístupu k vysokorychlostnímu internetu pro malé podnikající uživatele a spotřebitele, čímž se napomůže růstu elektronického obchodu a elektronického podnikání. Ve všech případech se použijí pravidla hospodářské soutěže a dominantní provozovatelé, kteří odmítnou zpřístupnit účastnické vedení konkurentům požadujícím přístup, se tímto mohou dopustit různých forem zneužití dominantního postavení podle článku 82 Smlouvy, jako je odmítnutí vyřídit žádost a omezení produkce, trhů nebo technického rozvoje na úkor spotřebitelů. Pokud je přístup poskytnut, jsou spravedlivé a nediskriminační podmínky přístupu zásadním předpokladem pro úspěšné zpřístupnění účastnického vedení vzhledem k rozvoji konkurenčního trhu s telekomunikačními službami, a zejména se službami vysokorychlostními. To vyžaduje pečlivé sledování zdržení, cen a smluvních mechanismů mezi zavedenými provozovateli a nově vstupujícími subjekty. Komise je přesvědčena, že doporučované zpřístupnění účastnického vedení bude znamenat nový významný krok na cestě k účinnějšímu a hospodářské soutěži otevřenějšímu trhu s telekomunikačními službami a usnadní urychlený rozvoj internetových služeb. [1] KOM(1999) 539. http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/review99/review99en .pdf [2] Úř. věst. …(bude zveřejněno). [3] KOM(1999) 537, 11. listopadu 1999, Pátá zpráva o provádění právních předpisů v odvětví telekomunikací, viz http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/5threport.html [4] Místní bezdrátové smyčky, energetické sítě atd., kromě sítí kabelové televize. [5] Sdělení Komise o výsledcích veřejné konzultace o přezkumu zprávy o komunikacích z roku 1999 (KOM(2000) …). [6] Směrnice 96/19/ES, bod odůvodnění 20 (Úř. věst. L 74, 22.3.1996, s. 13). [7] Pokud výběr a předběžný výběr provozovatele ještě není k dispozici u místních telefonních služeb (zprostředkování). [8] Viz rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 26. listopadu 1998, Oscar Bronner GmbH & Co. KG vs. Mediaprint Zeitungs– und Zeitschriftenverlag GmbH & Co. KG, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft mbH & Co. KG a Mediaprint Anzeigengesellschaft mbH & Co. KG. Věc C-7/97, odstavec 44. [9] S možnou výjimkou nejmenšího ze států EU, Lucemburska. [10] Viz rozsudek Oscar Bronner, odstavec 38. [11] Směrnice Rady 92/44/EHS ze dne 5. června 1992 o uplatňování otevřeného přístupu k pronajatým okruhům (Úř. věst. L 165, 19.6.1992, s. 27), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/51/ES ze dne 6. října 1997 (Úř. věst. L 295, 29.10.1997, s. 23) a Rozhodnutí Komise 98/80/ES ze dne 7. ledna 1998 (92/44/EHS, Úř. věst. L 14, 20.1.1998, s. 27). [12] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/10/ES ze dne 26. února 1998 o uplatnění otevřeného přístupu k síti (ONP) pro telefonní službu (Úř. věst. L 101, 1.4.1998, s. 24). [13] Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 97/33/ES ze dne 30. června 1997 o propojení v odvětví telekomunikací s cílem zajistit univerzální službu a interoperabilitu uplatněním zásad otevřeného přístupu k síti (ONP) (Úř. věst. L 199, 26.7.1997, s. 32), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/61/ES ze dne 24. září 1998 pokud jde o oblast přenositelnosti čísel a výběru provozovatele (Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 37). [14] Směrnice 98/10/ES ukládá povinnost "vyřídit" žádosti. Směrnice 97/33/ES ukládá důraznější povinnost "odpovědět" na žádosti. [15] Mezinárodní normalizace ještě nedosáhla stupně, kdy může být zajištěna interoperabilita mezi systémy DSL různých výrobců, aniž by tím byl významným způsobem postižen výkon. [16] Viz ISPO http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc1. ledna 2000 – Informace získané od členských států týkající se organizací s významným vlivem na trhu. [17] Viz http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/study-en.htmLeden 1999 "Recommended practices for collocation and other facilities sharing for telecommunications infrastructure" (Doporučené postupy pro společné umístění a jiná příslušenství sdílená telekomunikační infrastruktrurou) – studie provedená Eutelis Consult/Horrocks Technology/Tera Consultants. [18] Tento cíl je v zásadě proveditelný přijetím systému stanovení ceny založeného na současných nákladech. Současné náklady jsou náklady na výstavbu srovnatelně účinné moderní infrastruktury a poskytnutí tohoto typu služeb za dnešní ceny. [19] Viz věc 66/86 (Ahmed Saeed). [20] Viz sdělení o přístupu, odstavec 19. [21] Viz výše uvedenou věc 66/86 (Ahmed Saeed), odstavec 58. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I Technická analýza přístupu k účastnickému vedení 1. ZPŮSOBY ZPŘÍSTUPNĚNÍ ÚČASTNICKÉHO VEDENÍ 1.1 Úplné zpřístupnění účastnického vedení V případě úplného zpřístupnění účastnického vedení se měděný pár pronajímá třetí straně pro její výlučné užití. Pronajímatel přestává kontrolovat spojení se svým zákazníkem pokud jde o poskytování komunikačních služeb a povinnosti univerzální služby připadající na pronajímatele se již na tohoto konkrétního zákazníka nepoužijí. Příklady užití: +++++ TIFF +++++ Příklad i) : Zákazník chce změnit poskytovatele telefonní linky a/nebo pronajatého okruhu a nově vstupující subjekt použije zpřístupněné účastnické vedení, aby převzal předplatitele od zavedeného provozovatele a poskytoval konkurenční služby. (Jak je poznamenáno výše, málo nově vstupujících subjektů se omezuje na pouhou nabídku telefonní služby tohoto typu; dávají přednost poskytování služeb přenosu širokopásmových dat nebo nabídkám vícenásobné hlasové a datové služby). +++++ TIFF +++++ Příklad ii) : Nově vstupující subjekt užije zpřístupněné účastnické vedení, aby poskytoval službu vysokorychlostního přenosu dat k zákazníkovi na druhé lince za pomoci modemů DSL jakéhokoliv typu. Zákazník si ponechá zavedeného provozovatele jako poskytovatele telefonních služeb na první lince. Úplné zpřístupnění účastnického vedení umožní konkurentům, aby svým zákazníkům poskytovali různé možnosti mnohostranných a rentabilních širokopásmových služeb, založených na nově zaváděných technologiích DSL (např. HDSL pro pronajaté okruhy 2 Mbit/s, VDSL pro vysokokapacitní okruhy až do 50 Mbit/s – viz tabulka). To jistě přispěje ke zkvalitnění konkurenční situace u pronajatých okruhů a širokopásmových služeb v Evropské unii. Tabulka – Technologie dostupné pro poskytování širokopásmových služeb (1 měděný pár) DSL, neboli digitální technologie účastnických linek, je zastřešující termín pro skupinu technologií, které transformují měděné účastnické vedení na širokopásmovou linku schopnou přepravovat mnoho videokanálů do domu. Existuje mnoho různých technologií DSL, které jsou obecně známy jako xDSL. Každý typ technologie DSL má své vlastní charakteristiky vyjádřené výkonem (maximální kapacita širokopásmového přenosu), vzdáleností, na jakou jsou maximální výkony zachovány (měřeno od ústředny), přenosovým kmitočtem a cenou. Hlavní technologie xDSL po jednom páru měděného vedení, některé jejich technické vlastnosti a jejich aplikace jsou tyto: Asymmetric DSL (ADSL) – užívaná pro rychlý přístup k internetu Symmetric DSL (SDSL) a High-speed symmetric DSL (HDSL) – užívané pro pronajaté 2 Mbit/s okruhy Very high-speed DSL (VDSL) – pro vysokokapacitní pronajaté okruhy a širokopásové služby Podrobnější informace o technologiích DSL můžete najít na adrese http://www.adsl.com/adsl_forum.html 1.2 Sdílený přístup k účastnickému vedení Při tomto přístupu provozovatel s významnou tržní silou i nadále poskytuje telefonní službu, zatímco nově vstupující subjekt poskytuje služby vysokorychlostního přenosu dat na tomtéž místním účastnickém vedení, za použití svých vlastních vysokorychlostních modemů ADSL. Telefonní provoz a datový provoz je oddělen pomocí rozdělovače umístěného před ústřednou zavedeného provozovatele. Účastnické vedení zůstává připojeno jako součást komutované sítě provozovatele s významnou tržní silou. Standardizace systémů ADSL dosáhla tak vyspělé úrovně, že existuje mezinárodní dohoda o jeho bezpečném zavádění do účastnických vedení zavedených provozovatelů [1]. Dále byla pro průmysl vypracována obchodní řešení, aby se zajistila vzájemná spolupráce ADSL systémů ve vícedodavatelském prostředí [2]. +++++ TIFF +++++ Příklad : Nově vstupující subjekt dodá zákazníkovi modem ADSL pro spojení v jeho vlastním objektu a instaluje v rámci dohody o společném umístění multiplexor přístupu DSL nebo DSLAM (který kombinuje modemy ADSL a modul síťového rozhraní) v objektech zavedeného provozovatele. Rozhraní mezi systémem zavedeného provozovatele a nově vstupujícím subjektem je v bodě C na diagramu (tj. v tomto případě je rozdělovač nainstalován zavedeným provozovatelem). Tento typ přístupu může představovat nejrentabilnější řešení pro uživatele, který chce zachovat telefonní službu poskytovanou zavedeným provozovatelem, avšak chce mít službu vysokorychlostního internetu od poskytovatele internetové služby podle vlastního výběru. Poskytovatel internetové služby zcela kontroluje obchodní a technické podmínky služby ADSL, kterou dá k dispozici svým uživatelům. 1.3 Přístup k vysokorychlostnímu přenosu dat O přístupu k vysokorychlostnímu přenosu dat hovoříme tehdy, pokud zavedený provozovatel instaluje vysokorychlostní přípojku až do objektů zákazníků (např. nainstalováním jím vybraného vybavení a konfigurace ADSL v jeho vlastní místní přístupové síti), potom dá tuto přípojku k dispozici třetím stranám, aby jim umožnil poskytovat vysokorychlostní služby zákazníkům. Zavedený provozovatel může také poskytovat služby přenosu svým konkurentům, za použití vlastní sítě ATM nebo IP, aby převedl přenos z DSLAM na "vyšší" úroveň v hierarchii sítě, kde nově vstupující subjekt již má svůj bod propojení (např. v místě tranzitní ústředny). Tento typ přístupu nemusí znamenat skutečné otevření přístupu k měděnému páru účastnického vedení třetí straně (avšak zavedený provozovatel může použít pouze vyšší kmitočty měděného páru účastnického vedení stejným způsobem, jak je vysvětleno výše). Nově vstupující subjekt má problém při využití zpřístupněných měděných párů, protože musí rozšířit svou páteřní síť až k místním ústřednám zavedeného provozovatele, kde jsou měděné páry ukončeny; v typické evropské zemi by to mohlo být i několik tisíc míst. Služby vysokorychlostního přístupu, pokud jsou kombinovány se službou přenosu, který končí až v bodě propojení nově vstupujícího subjektu, mohou být výhodné, zejména v raném stádiu rozvoje sítě nově vstupujícího subjektu, neboť umožňují nově vstupujícímu subjektu poskytovat zákazníkům širokopásmovou službu dříve, než je jeho vlastní sít dobudována. Pro zavedeného provozovatele je poskytování služby vysokorychlostního přenosu dat zajímavé, pokud není spojeno s fyzickým přístupem k měděným párům, a nebrání tak postupné modernizaci místní přístupové sítě (tj. nahrazení mědi vláknem). Mnoho zavedených provozovatelů již takovéto služby poskytuje [3]. Sama o sobě však služba tohoto typu umožňuje zavedenému provozovateli uchovat si kontrolu nad rychlostí rozšiřování služeb vysokorychlostního přístupu a nad zeměpisnými oblastmi, v nichž se tyto služby zavádějí. Priority zavedených provozovatelů se nemusejí nutně shodovat s prioritami nově vstupujících. Na takové služby se tedy musí pohlížet jako na doplněk ostatních forem otevřeného přístupu popsaného výše, avšak nikoliv jako na jeho náhradu. 2. JINÉ TECHNICKÉ PROBLÉMY PŘÍSTUPU K ÚČASTNICKÉMU VEDENÍ 2.1 Průhlednost Veškeré směrnice ONP obsahují hlavní povinnosti týkající se oznámených provozovatelů – zveřejňovat ceny a podmínky, za jakých se sítě budou nabízet, aby se zajistila průhlednost trhu a nediskriminace. Doporučení navrhuje zveřejnění referenční nabídky pro zpřístupnění účastnického vedení, zahrnující prvky sítě, k nimž se přístup nabízí, dále služby společného umístění, systémy provozní podpory, dodací podmínky a ceny. Referenční nabídky zpřístupnění musejí být vypracovány a zveřejněny včas a podrobně, pod dohledem národního regulačního orgánu. Komise zamýšlí pravidelně zveřejňovat ceny v členských státech pro zpřístupnění účastnického vedení stejným způsobem, jako to činí v současnosti pro ceny za propojení [4]. 2.2 Spolupráce a koordinace průmyslu Zpřístupněním účastnického vedení vzniká řada technických a provozních problémů, které by měly být vyřešeny nejlépe mezi dotyčnými stranami, avšak pod dohledem národního regulačního orgánu, aby zajistil spravedlivý průběh. Doporučení navrhuje, aby národní regulační orgány podpořily zavádění mechanismů spolupráce na celostátní úrovni, na nichž by se podílely všechny dotčené strany za celkového dohledu národního regulačního orgánu, aby se projednaly takové otázky, jako: - omezený rozsah spektra a elektromagnetická kompatibilita (EMC), aby se vyloučilo vzájemné rušení mezi různými systémy použitými na místních vedeních a rušení mezi systémy účastnického vedení a rádiovými systémy, - provozní hlediska související s poskytováním otevřeného přístupu k účastnickému vedení (postupy objednávání a zásobování a harmonogramy, technická způsobilost smyček, dohody o úrovni služeb, postupy udržování, řešení stupňujících se problémů atd.), - přístup k provozním systémům podpory poskytovatele účastnického vedení, - kodex jednání pro společné umístění, - obsah nabídek přístupu (tj. technické popisy produktu, certifikace okruhů, ceny smyček, seznam umístění MDF (hlavní distribuční rámec), ceny za společné umístění, systém jediné provozovny pro objednávku a údržbu – jak je uvedeno v příloze I doporučení). 2.3 Mezinárodní koordinace Mnohé problémy, jimž musí čelit jednotlivé členské státy, jsou si navzájem podobné po celém Společenství a výměna informací by měla zajistit, že dojde k předávání zkušeností a správných postupů. Těmito otázkami se zabývá Evropská platforma telekomunikací (viz http://www.etp-online.org/). Doporučení podporuje takovou vzájemnou výměnu, například tím, že národním regulačním orgánům doporučuje, aby zveřejňovaly činnosti států v této oblasti a podporovaly koordinaci a výměnu informací se dotčenými stranami v jiných členských státech. [1] Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) vypracovala ve svém doporučení G.992.1 technické specifikace pro ADSL s plným výkonem – s rychlostmi, které mohou jít až na 8 Mbit/s sestupně a 1 Mbit/s vzestupně. Patří sem i jistý počet specifických národních variant, aby se braly v úvahu regionální rozdíly v infrastruktuře účastnického vedení. S technologiemi ADSL mohou být nejvyšší rychlosti dosaženy na vzdálenost 4 km nebo méně. Spojení také umožňuje poskytovat službu hlasového volání v základním frekvenčním pásmu stejného okruhu.Dále ITU vypracovala jinou variantu řešení ADSL ve svém doporučení G.992.2, známém jako G. Lite, kterou je velmi snadné zavést k objektu zákazníka, protože nepotřebuje oddělovač (velmi jednoduchý filtr, který odděluje hlas a data, je dostačující a není třeba vést žádné další kabely k objektu zákazníka). Rychlosti mohou být až 1,5 Mbit/s sestupně a až 385/kbit/s vzestupně. Někteří dodavatelé osobních počítačů již počítače k prodeji vybavují integrovanými modemy ADSL G.Lite, tak, aby bylo možno zavést standardní univerzální řešení ve velkém rozsahu na soukromém trhu. [2] Viz práce Univerzální pracovní skupiny ADSL (http://www.uawg.com). [3] Viz předběžné nabídky ADSL oznámených provozovatelů v členských státech na http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc [4] Viz http://www.ispo.cec.be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en.htm#misc --------------------------------------------------