32004D0884
30.4.2004 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÉ UNIE L 167/1
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 884/2004/ES
ze dne 29. dubna 2004,
kterým se mění rozhodnutí č. 1692/96/ES o hlavních směrech Společenství pro rozvoj
transevropské dopravní sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
a zejména na čl. 156 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského
a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/
ES (5) stanovilo hlavní směry Společenství pro trans-
evropskou dopravní síť, určilo projekty společnéhozájmu, které mají přispět k rozvoji této sítě, a v přílozeIII určilo konkrétní projekty, kterým Evropská rada nazasedáních v Essenu v roce 1994 a v Dublinu v roce1996 přiřadila zvláštní význam.
(2) Nárůst dopravy, zejména z důvodu narůstajícího podílutěžkých nákladních vozidel, vedl v mezinárodníchdopravních koridorech k přetížení a vzniku míst s malouprůjezdností. Pro zajištění mezinárodní mobility zbožía cestujících je proto nutné kapacitu transevropskédopravní sítě optimalizovat.(3) Evropská rada na zasedání v Göteborgu v roce 2001vyzvala orgány Společenství, aby přijaly revidovanéhlavní směry pro transevropskou dopravní síť, přičemžmají být případně upřednostněny investice do infrastruk-tury železnic, vnitrozemských vodních cest, pobřežníplavby, intermodálních provozů a účinného vzájemnéhopropojení. V tomto rámci by neměl být podceněn přínospřístavů na vnitrozemských vodních cestácha regionálních letišť k cílům transevropské dopravní sítě.
(4) Nastávající rozšíření Evropské unie a cíl, který je založenna přesunu rovnováhy mezi druhy dopravy a vybudovánísítě infrastruktury schopné plnit narůstající potřeby,spolu se skutečností, že by uskutečnění některých pri-oritních projektů mohlo trvat více než deset let, vyžadujípřezkoumání seznamu projektů v příloze III rozhodnutíč. 1692/96/ES.
(5) Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Litva, Lotyš-sko, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovensko,Slovinsko a Turecko uzavřely přístupové dohodya evropské dohody a požádaly o členství v Evropskéunii. Orgány příslušné pro dopravu v jedenácti z těchtozemí vyhodnotily za podpory Komise potřeby dopravníinfrastruktury s cílem definování sítě podle stejnýchzásad, jaké jsou stanoveny v rozhodnutí č. 1692/96/ES.
(6) Evropská rada na zasedání v Barceloně v roce 2002 zdů-raznila cíl spočívající ve snížení počtu míst s malou prů-jezdností v regionech jako jsou Alpy, Pyreneje a Baltskémoře.(1) Úř. věst. C 362 E, 18.12.2001, s. 205 a Úř. věst. C 20 E, 28.1.2003,
s. 274.
(2) Úř. věst. C 125, 27.5.2002, s. 75.
(3) Úř. věst. C 278, 14.11.2002, s. 7.
(4) Stanoviska Evropského parlamentu ze dne 30. května 2002 (Úř.
věst. C 187 E, 7. 8. 2003, s. 130) a ze dne 11. března 2004 (dosudnezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne
14. dubna 2004 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj
Evropského parlamentu ze dne 21. dubna 2004 (dosud nezve-řejněný v Úředním věstníku).
(
5) Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné
aktem o přistoupení z roku 2003.254 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
(7) Evropská rada na zasedání v Bruselu v prosinci 2003
zdůraznila, že prioritní projekty určené v hlavníchsměrech jsou zásadní pro posílení soudržnosti vnitřníhotrhu, zejména s ohledem na nastávající rozšíření Unie
a na potřebu odstranit místa s malou průjezdností nebo
zcela chybějící spojení pro pohyb zboží (tranzit) přespřírodní či jiné překážky nebo přes hranice.
(8) Druhá Panevropská dopravní konference na Krétě v roce1994 a třetí Panevropská dopravní konferencev Helsinkách v roce 1997 určily deset panevropskýchdopravních koridorů a čtyři panevropské oblasti jakopriority spolupráce mezi Evropským společenstvíma dotčenými třetími zeměmi.
(9) Skupina na vysoké úrovni pro transevropskou dopravnísíť (dále jen „skupina na vysoké úrovni “) ve zprávě, kte-
rou předložila Komisi dne 30. června 2003, určila ome-
zený počet prioritních projektů pomocí metodiky
založené na kritériích, která zejména zahrnují jejichpotenciální ekonomickou životaschopnost, míru připra-venosti zúčastněných členských států dodržet předemsjednaný harmonogram při programování projektů,jejich dopad na mobilitu zboží a osob mezi členskýmistáty a jejich dopad na soudržnost a udržitelný rozvoj.Zpráva rovněž zahrnuje projekty v nových členskýchstátech, které se připojí k Unii dne 1. května 2004.K výsledkům této spolupráce by mělo být přihlédnuto.
(10) Do definice a provádění politiky Společenství v oblastitransevropských sítí by měly být začleněny požadavkyna ochranu životního prostředí v souladu s článkem 6Smlouvy. To vyžaduje přednostní podporu infrastrukturypro druhy dopravy, které způsobují menší škody na
životním prostředí, jmenovitě železniční dopravu,
pobřežní plavbu a vnitrozemskou vodní dopravu.
(11) Je nezbytné provádět hlavní cíl, který je založen naodstranění vazby mezi záporným vlivem nárůstudopravy a růstem HDP, jak navrhla Komise ve svémoznámení o strategii Evropské unie pro udržitelný roz-voj.
(12) Posuzování vlivů na životní prostředí podle směrniceEvropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne27. června 2001 o posuzování vlivu některých plánůa programů na životní prostředí (
1) bude v budoucnosti
prováděno pro všechny plány a programyvedoucík projektům ve společném zájmu. Financování dopravní
infrastruktury by mělo být podmíněno i dodrženímprávních předpisů Společenství v oblasti životního pro-středí, zejména směrnice Rady 85/337/EHS ze dne27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejnýcha soukromých záměrů na životní prostředí (
2) a směrnic
Rady79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volněžijících ptáků (
3) a 92/43/EHS ze dne 21. května 1992
o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichůa planě rostoucích rostlin (
4).
(13) Bílá kniha Komise o evropské dopravní politice vyzývák integrovanému přístupu, kombinujícímu mimo jinéopatření k ozdravení železničního sektoru, zejména
nákladní dopravy, podporu vnitrozemské vodní dopravy
a pobřežní námořní plavby, podporu větší doplňkovostimezi vysokorychlostní železniční a leteckou dopravoua podporu rozvoje interoperabilních inteligentníchdopravních systémů pro zajištění zvýšené účinnostia bezpečnosti sítě.
(14) Účinnost společné dopravní politiky závisí mimo jiné nasoudržnosti opatření na revitalizaci železničního sektorua rozvoj železniční infrastruktury. Směrnice Evropskéhoparlamentu a Rady 2001/12/ES ze dne 26. února 2001,kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvojiželeznic Společenství (
5), stanoví otevření transevropské
síťě železniční nákladní dopravy pro mezinárodnínákladní dopravu po roce 2003. Tratě transevropské sítěželezniční nákladní dopravy by měly být považovány za
součást železniční sítě definované hlavními směry stano-
venými v rozhodnutí č. 1692/96/ES, aby mohly využívatinvestic a přitáhnout dopravu ze silnic.
(15) V rámci obecného cíle, kterým je zajištění udržitelnémobility osob a zboží, by měly být zavedeny mecha-nismy na podporu rozvoje námořních dálnic mezičlenskými státy, které by snížily přetížení silnic nebozlepšily přístup k okrajovým a ostrovním regionůma státům. Zavedení takových mechanismů, které je pod-porováno mimo jiné zadávacími řízeními, by mělo býtprůhledné a přizpůsobené potřebám, aniž by se dotklopravidel Společenství pro hospodářskou soutěž neboveřejné zakázky.
(1) Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30.(2) Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst.L 156, 25.6.2003, s. 17).
(
3) Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná
nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).
(4) Úř. věst. L 206, 22.7 .1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná
nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř.věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
(
5) Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 1.07/sv. 8 255 Úřední věstník Evropské unie CS
(16) Podpora rozvoje námořních dálnic je považována za
doplněk k poskytování pomoci Společenství pro pod-poru rozvoje pobřežní plavby v rámci programu MarcoPolo, který zavedlo nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 1382/2003 ze dne 22. července 2003
o poskytování finanční pomoci Společenství za účelemzlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní pro-středí (Program Marco Polo) (
1), a měla by být založena
na stejných kritériích. Poskytování finanční pomoci Spo-lečenství podle těchto dvou nástrojů by však nemělo býtkumulativní.
(17) Existuje potřeba prohlásit prioritní projekty za projektyevropského zájmu z důvodu koncentrace financováníSpolečenství pro tyto projekty a pro zavedení mecha-nismů na podporu koordinace mezi členskými státy,které usnadní splnění projektů v plánovaném termínu.
(18) V souladu s článkem 154 Smlouvy má politika tran-sevropské sítě přispět k posílení hospodářské a sociálnísoudržnosti v rámci Společenství. Za tímto účelem je
nutné usilovat o co největší soulad hlavních směrů Spo-
lečenství pro transevropskou dopravní síťa programování souvisejících finančních nástrojů, kteréjsou k dispozici na úrovni Společenství.
(19) Následné hodnocení prioritních projektů by mělo usnad-nit budoucí přezkoumání hlavních směrů a seznamuprioritních projektů a mělo by pomoci zlepšit metodypředchozího hodnocení používané členskými státy.
(20) Stav, kdy jsou vnitrostátní postupy pro posuzování envi-ronmentálních a sociálně-ekonomických vlivů projektuprováděny členskými státy odděleně, se může ukázatjako nevhodný v mezinárodním měřítku u projektů,které byly prohlášeny za projekty evropského zájmu.Pro vyřešení této otázky by kromě metod společnéhoposuzování měly být vypracovány postupy koordinova-
ného posuzování a veřejných konzultací nebo meziná-
rodní postupy posouzení, které by se vztahovaly nazúčastněné členské státy a zaměřily by se na sociálně-ekonomické a environmentální aspekty. Tyto postupy byse měly používat, aniž by byly dotčeny povinnosti, kteréukládají právní předpisy Společenství na ochranuživotního prostředí.
(21) Užší koordinace mezi státy, které se podílejí na projek-tech stejné trasy, může být nezbytná pro zlepšenínávratnosti investic a usnadnění sladění investic a jejichfinančního zajištění.(22) Členské státy by měly určit přeshraniční úseky nazákladě kritérií, která stanoví výbor zřízený čl. 18 odst. 2rozhodnutí č. 1692/96/ES. Stávající odkazy na přeshra-niční úseky v prioritních projektech podle přílohy III
uvedeného rozhodnutí by neměly předurčovat stanovení
přeshraničních úseků podle těchto kritérií.
(23) Komise vyhodnotila analýzu dopadu doporučení sku-piny na vysoké úrovni. Výsledky ukazují, že uskutečněníprojektů, které skupina určila, spolu s několika opa-třeními v rámci společné dopravní politiky, napříkladzpoplatnění používání infrastruktury a otevření nákladní
železniční dopravy hospodářské soutěži, by vedlo
k významným přínosům v oblasti úspor času, sníženíemisí a zatížení komunikací, zlepšení dostupnosti okra-jových členských států a nových členských státůa většímu blahobytu obecně.
(24) Pro splnění cílů transevropské dopravní sítě a vyřešenídopravních úkolů spojených s rozšířením je nutné
značně zvýšit finanční zdroje pro transevropské sítě.
(25) Komise by mohla rozhodnout o tom, že navrhne Evrop-
skému parlamentu a Radě, že je nezbytné upřednostnitjiné projekty než ty, které jsou uvedené v příloze III roz-hodnutí č. 1692/96/ES, v zájmu sledování cílů podporyrůstu, zlepšení integrace rozšířené Evropy a zlepšeníproduktivity a konkurenceschopnosti evropských pod-
niků na světových trzích, přispění k cílům hospodářské,
sociální a územní soudržnosti, jakož i k intermodalitě.Tyto projekty by měly být patřičně upřednostěny v rámcifinančních nástrojů Společenství.
(26) Rozhodnutí č. 1692/96/ES by proto mělo být odpoví-dajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí č. 1692/96/ES se mění takto:
1. V čl. 2 odst. 1 se datum 2010 nahrazuje datem 2020.2. V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Dopravní infrastruktura zahrnuje sítě silniční, žele-
zniční a vnitrozemské vodní dopravy, námořní dálnice,námořní a vnitrozemské přístavy, letiště a ostatní spojovacímísta mezi jednotlivými dopravními sítěmi. “
(1) Úř. věst. L 196, 2.8.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES)
č. 788/2004 (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 17).256 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
3. Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Priority
Přednost při opatřeních mají se zřetelem k cílům uve-
deným v článku 2 a základním rysům opatření uvedenýchv článku 4:
a) vytvoření a rozvoj hlavních a vedlejších spojení
potřebných k odstranění míst s malou průjezdností,doplnění chybějících úseků a dokončení hlavních tras,
zejména jejich přeshraničních úseků, překonání
přírodních překážek a zlepšení interoperabilityhlavních tras;
b) vytvoření a rozvoj infrastruktury, která podporuje pro-
pojení vnitrostátních sítí pro usnadnění spojení ostrovůnebo oblastí podobných ostrovům a uzavřených, okra-jových a vzdálených regionů na jedné straněa centrálních regionů Společenství na straně druhé,zejména v zájmu snížení vysokých přepravníchnákladů těchto oblastí;
c) nutná opatření pro postupné dosažení interoperabilní
železniční sítě, pokud možno včetně tras přizpůso-bených nákladní dopravě;
d) nutná opatření na podporu námořní dopravy
a pobřežní plavby a vnitrozemské vodní dopravy;
e) nutná opatření pro integraci železniční a letecké
dopravy, zejména prostřednictvím přístupu k letištímželeznicí ve všech vhodných případech a nezbytnéinfrastruktury a zařízení;
f) optimalizace kapacity a účinnosti stávající a nové infra-
struktury, podpora intermodality a zlepšení bezpeč-nosti a spolehlivosti sítě zřizováním a zlepšovánímintermodálních terminálů a jejich přístupové infrastruk-tury nebo využíváním inteligentních systémů;
g) integrace otázek bezpečnosti a životního prostředí do
projektování a realizace transevropské dopravní sítě;
h) rozvoj udržitelné mobility osob a zboží v souladu s cíli
Evropské unie pro udržitelný rozvoj. “
4. Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Ochrana životního prostředí
1. Při rozvoji a uskutečňování projektů musí členské
státy zohlednit ochranu životního prostředí tím, že pro-vádějí podle směrniceRady 85/337/EHS u zamýšlenýchprojektů společného zájmu posouzení vlivů na životní pro-
středí a uplatňují směrnice Rady 79/409/EHS ze dne2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (*) a 92/43/EHS.
Od 21. července 2004 provádějí členské státy posouzení
vlivů na životní prostředí u plánů a programů vedoucíchk těmto projektům, zejména pokud se týkají nových trasnebo rozvoje jiné důležité uzlové infrastruktury, podlesměrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES zedne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánůa programů na životní prostředí (**). Členské státy při-hlížejí k výsledkům tohoto hodnocení vlivů na životní pro-středí při přípravě těchto plánů a programů v souladu
s článkem 8 uvedené směrnice.
2. Do 21. července 2004 Komise po dohodě s členskými
státy vyvine vhodné metody provádění strategického posu-zování vlivů na životní prostředí, mimo jiné v zájmuzajištění vhodné koordinace, předcházení duplicitě pracía zjednodušení a zrychlení plánovacích procesůu přeshraničních projektů a koridorů.
K výsledkům této práce a posouzení vlivů projektů tran-
sevropských sítí na životní prostředí, které provedou člen-ské státy podle směrnice 2001/42/ES, přihlédne Komise vesvé zprávě o hlavních směrech a v případných návrzíchprávních předpisů pro revizi hlavních směrů podle čl. 18odst. 3 tohoto rozhodnutí.
(*) Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy
pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst.L 122, 16.5.2003, s. 36).
(**) Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30. “
5. V článku 9 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Síť zahrnuje rovněž infrastrukturu pro řízení
dopravy, uživatelské informace, řešení nehoda mimořádných situací a výběr elektronického mýta, při-čemž je tato síť založena na aktivní spolupráci mezisystémy řízení dopravy na evropské, státní a regionální
úrovni a poskytovateli informačních služeb o cestách
a dopravě, poskytovateli služeb s přidanou hodnotou, kterázajistí nutnou doplňkovost s aplikacemi, jejichž využití jeumožněno v rámci programu transevropských telekomuni-kačních sítí. “07/sv. 8 257 Úřední věstník Evropské unie CS
6. Článek 10 se nahrazuje tímto:
„Článek 10
Charakteristiky
1. Železniční síť zahrnuje vysokorychlostní železniční síť
a konvenční železniční síť.
2. Vysokorychlostní železniční síť, bez ohledu na to, zda
využívá stávající nebo novou technologii, zahrnuje:
a) tratě zvlášť postavené pro vysoké rychlosti, vybavené
pro rychlosti obvykle se rovnající nebo přesahující250 km/h;
b) zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě, vybavené
pro rychlosti řádově 200 km/hod;
c) zvlášť modernizované vysokorychlostní tratě nebo tratě
zvlášť postavené pro vysoké rychlosti a propojenés vysokorychlostní železniční tratí, které majív důsledku topografických, environmentálních, profi-lových nebo urbanistických omezení zvláštní rysya u kterých je nutno v jednotlivých případech upravitrychlost.
Tato síť zahrnuje tratě uvedené v příloze I. Základní
požadavky a technické specifikace pro interoperabilituplatné pro vysokorychlostní železniční tratě používající stá-vající technologii jsou definovány v souladu se směrnicíRady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitěsystému transevropské vysokorychlostní železničnídopravy (*). Členské státy předem vyrozumí Komisio otevření každé vysokorychlostní tratě a o technickýchcharakteristikách tratě.
3. Konvenční železniční síť zahrnuje tratě pro konvenční
osobní a nákladní železniční dopravu, včetně železničníchúseků transevropské sítě kombinované dopravy uvedenév článku 14, přístupová spojení s námořnímia vnitrozemskými přístavy společného zájmu a nákladnímiterminály, které jsou otevřeny pro všechny provozovatele.Základní požadavky a technické specifikace pro interopera-bilitu platné pro konvenční železniční tratě jsou definoványv souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady2001/16/ES ze dne 19. března 2001 o interoperabilitě tran-sevropského konvenčního železničního systému (**).
4. Železniční síť zahrnuje infrastrukturu a zařízení
umožňující integraci železničních a silničních a v případě
potřeby námořních služeb a služeb letecké dopravy.V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje propojeníregionálních letišť se sítí.5. Železniční síť plní nejméně jednu z těchto funkcí:
a) hraje důležitou roli při přepravě cestujících na dlouhé
vzdálenosti;
b) umožňuje případné propojení s letišti;
c) umožňuje přístup k regionálním a místním žele-
zničním sítím;
d) usnadňuje nákladní přepravu pomocí určování
a rozvoje dálkových tratí, které jsou určeny pronákladní přepravu nebo na kterých je nákladní pře-prava upřednostněna;
e) hraje důležitou roli v kombinované dopravě;
f) umožňuje prostřednictvím přístavů společného zájmu
propojení s pobřežní plavbou a vnitrozemskýmivodními cestami.
6. Díky své provázanosti a postupnému uplatňování
interoperability, zejména prostřednictvím technické harmo-
nizace a harmonizovaného řídícího a kontrolního systému
ERTMS, jež jsou doporučeny pro evropskou železniční síť,nabízí železniční síť uživatelům vysokou úroveň kvalitya bezpečnosti. Proto Komise po konzultaci s členskýmistáty stanoví plán využití, který je koordinováns vnitrostátními plány.
(*) Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 6. Směrnice naposledy
pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
(**) Úř. věst. L 110, 20.4.2001, s. 1. “
7. Článek 11 se mění takto:
a) vkládá se nový odstavec, který zní::
„3b. Vnitrozemské přístavy této sítě vybavené pře-
kládkovým zařízením pro intermodální dopravu nebos ročním objemem nákladní přepravy nejméně500 000 tun jsou uvedeny v příloze I. “;
b) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Síť rovněž zahrnuje infrastrukturu řízení pro-
vozu. Ta obsahuje zejména zavedení interoperabilníhointeligentního přepravního a dopravního systému ozna-
čovaného jako ‚Říční informační služby ‘, který má opti-
malizovat stávající kapacitu a bezpečnost sítě vnitro-zemských vodních cest a zlepšit interoperabilitus jinými druhy dopravy. “258 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
8. Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 12a
Námořní dálnice1. Transevropská síť námořních dálnic má soustředit
toky nákladní dopravy na námořní logistické trasy tak, abyse zlepšily stávající námořní spoje nebo vytvořily nové,životaschopné, pravidelné a časté námořní spoje pro pře-
pravu zboží mezi členskými státy, a tím se snížilo přetížení
pozemních komunikací nebo se zlepšila dostupnost okra-jových a ostrovních regionů a států. Námořní dálnice byneměly vylučovat kombinovanou dopravu osob a zboží zapředpokladu, že nákladní doprava bude převažovat.
2. Transevropská síť námořních dálnic se skládá ze
zařízení a infrastruktury pro nejméně dva přístavy dvourůzných členských států. Zařízení a infrastruktura zahrnujínejméně v jednom členském státě prvky, jako je zařízenípřístavu, elektronické logistické systémy řízení, bezpečnost,ochranu, správní a celní řízení a infrastrukturu pro přímýpřístup z moře a ze země, včetně způsobů pro zajištěníceloroční splavnosti, zejména pomocí dostupných vlečnýchzařízení a zabezpečení zimního přístupu ledoborci.
3. Součástí transevropské sítě námořních dálnic jsou
vodní cesty nebo kanály určené v příloze I, které spojujídvě evropské námořní dálnice nebo dva jejich úsekya značně přispívají ke zkrácení námořních tras, zvyšujíefektivnost a snižují čas přepravy.
4. Projekty společného zájmu transevropské sítě
námořních dálnic navrhují nejméně dva členské státy a jsoupřizpůsobeny skutečným potřebám. Navrhované projektyobecně zahrnují státní i soukromý sektor v souladus postupy, které, dříve než lze pomoc poskytnutou zestátních rozpočtů v případě potřeby doplnit o pomoc zestrany Společenství, stanoví zadávací řízení v jedné z těchto
podob:
a) veřejná výzva k podávání návrhů organizovaná spo-
lečně zúčastněnými členskými státy za účelem zřízenínových spojení z přístavů kategorie A podle definicev čl. 12 odst. 2, které jsou předem vybrány v rámcinámořní oblasti, podle projektu č. 21 v příloze III;b) pokud je poloha přístavů srovnatelná, veřejná výzva
k podávání návrhů organizovaná společnězúčastněnými členskými státy a určená sdružením, vekterých jsou zastoupeny alespoň přepravní společnostia přístavy, které se nacházejí v jedné z námořníchoblastí stanovených podle projektu č. 21 v příloze III.
5. Projekty společného zájmu v transevropské síti
námořních dálnic
— se zaměřují na zařízení a infrastrukturu, které tvoří síť
námořních dálnic,
— aniž jsou dotčeny články 87 a 88 Smlouvy, mohou
zahrnovat podporu začínajícímu podniku, pokud je
v důsledku zadávacího řízení podle odstavce 4 státnípodpora nutná pro finanční životaschopnost projektu.Podpora začínajícímu podniku je omezena na dva rokya poskytuje se pouze na podporu řádně odůvodněnýchkapitálových nákladů. Podpora nesmí přesáhnoutnejnižší odhadovanou částku nutnou k zahájení danýchspojení. Podpora nesmí vést k narušení hospodářskésoutěže na relevantních trzích v rozporu se společnýmzájmem,
— mohou rovněž zahrnovat činnosti, které mají širší
přínosy a nesouvisejí s konkrétními přístavy, napříkladzřízení využitelných zařízení pro rozbíjení ledu a taženílodí nebo informačních systémů včetně systémů řízenídopravy a systémů elektronických hlášení.
6. Komise do tří let předloží výboru uvedenému
v článku 18 počáteční seznam konkrétních projektů společ-ného zájmu, čímž upřesní koncepci námořních dálnic.Tento seznam bude rovněž předán Evropskému parla-mentu.
7. Projekty společného zájmu transevropské sítě
námořních dálnic se předkládají Komisi ke schválení. “
9. V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. Mezinárodní body sítě a body sítě Společenství se
případně postupně napojí na vysokorychlostní trati žele-zniční sítě. Síť zahrnuje infrastruktury a zařízení, kteréumožňují integraci leteckých, železničních a případněi námořních dopravních služeb. “07/sv. 8 259 Úřední věstník Evropské unie CS
10. Vkládá se nový oddíl, který zní:
„ODDÍL 10a
KOORDINACE MEZI ČLENSKÝMI STÁTY
Článek 17a
Evropský koordinátor
1. Pro usnadnění koordinovaného provádění určitých
projektů, zejména přeshraničních projektů nebo úsekůpřeshraničních projektů zahrnutých mezi projekty, kteréjsou prohlášeny za projekty evropského zájmu podlečlánku 19a, může Komise po dohodě se zúčastněnýmičlenskými státy a po konzultaci s Evropským parlamentemjmenovat evropského koordinátora. Evropský koordinátorjedná jménem a v zastoupení Komise. Činnost evropského
koordinátora se obvykle týká jediného projektu, zejména
v případě přeshraničního projektu, ale v případě nutnostimůže být rozšířena a může se vztahovat na celou význam-nou osu. Evropský koordinátor vypracuje společně sezúčastněnými členskými státy pracovní plán své činnosti.
2. Evropský koordinátor je vybírán zejména na základě
svých zkušeností s evropskými institucemi a znalostí, které
se týkají financování a sociálně-ekonomického
a environmentálního hodnocení významných projektů.
3. Rozhodnutí Komise o jmenování evropského koordi-
nátora určí způsob, kterým má plnit úkoly podleodstavce 5.
4. Zúčastněné členské státy spolupracují s evropským
koordinátorem a poskytují mu informace nutné k plněníúkolů podle odstavce 5.
5. Evropský koordinátor
a) ve spolupráci se zúčastněnými členskými státy prosa-
zuje společné metody hodnocení projektů a radí
případně navrhovatelům projektů v otázkách financo-vání projektů;
b) každý rok vypracovává zprávu pro Evropský parla-
ment, Komisi a zúčastněné členské státy o pokroku
dosaženém při provádění jednoho nebo více projektů,
za které odpovídá, o novém regulatorním nebo jinémvývoji, který by mohl ovlivnit charakteristiky projektů,a o obtížích a překážkách, které mohou vést ke znač-nému zpoždění oproti datům uvedeným v příloze III;
c) spolu se zúčastněnými členskými státy konzultuje
regionální a místní orgány, provozovatele, uživatele
dopravy a zástupce občanské společnosti, aby získalúplnější znalost poptávky po dopravních službách,možnostech investičního financování a druhu služeb,které je nutno zabezpečit pro usnadnění přístupu
k takovému financování.
6. Aniž jsou dotčeny platné postupy stanovené
v právních předpisech Společenství a vnitrostátníchprávních předpisech, může Komise požadovat stanovisko
evropského koordinátora při posuzování žádostí
o financování Společenství u projektů nebo skupin pro-jektů, za které evropský koordinátor odpovídá. “
11. Článek 18 se mění takto:
a) nadpis se nahrazuje tímto:
„Výbor pro sledování hlavních směrů a výměnu
informací “;
b) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Členské státy poskytují Komisi stručný přehled
celostátních plánů a programů, které sestavují pro roz-voj transevropské dopravní sítě, zejména pokud jdeo projekty prohlášené za projekty evropského zájmu
uvedené v článku 19a. Po přijetí celostátních plánů
a programů je členské státy zašlou Komisi pro infor-maci. “;
c) odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží každé dva roky Evropskému
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskémua sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávuo provádění hlavních směrů popsaných v tomto roz-hodnutí. Při sestavování této zprávy je Komisi nápomo-cen výbor zřízený odstavcem 2. Ke zprávě budou
případně přiloženy legislativní návrhy na revizi
hlavních směrů; tyto legislativní návrhy mohoupřípadně zahrnovat změny seznamu prioritních pro-jektů v příloze III nebo dodatky k tomuto seznamuprojektů, které jsou v souladu s čl. 19 odst. 1. Revize sezaměří zejména na projekty, které přispívají k územnísoudržnosti Evropské unie v souladu s čl. 19 odst. 1písm. e). “
12. Článek 19 se nahrazuje tímto:
„Článek 19
Prioritní projekty
1. Prioritní projekty jsou projekty společného zájmu
podle článku 7, u kterých šetření potvrdí, že:
a) mají omezit místo s malou průjezdností nebo doplnit
chybějící spojení na významné trase transevropské sítě,
zejména pokud se jedná o přeshraničními projekty,překonání přírodních překážek nebo projektys přeshraničním úsekem;260 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
b) mají takový rozsah, u kterého významně napomůže
dlouhodobé plánování na evropské úrovni;
c) celkově představují potenciální čisté sociálně-ekono-
mické přínosy a jiné sociálně-ekonomické výhody;
d) významně zlepšují mobilitu zboží a osob mezi
členskými státy, a tím také přispívají k interoperabilitě
vnitrostátních sítí;
e) přispívají k územní soudržnosti Evropské unie integrací
sítí nových členských států a zlepšováním spojenís okrajovými a ostrovními regiony;
f) přispívají k udržitelnému rozvoji dopravy tím, že zle-
pšují bezpečnost a snižují škody na životním prostředí,které jsou způsobeny dopravou, zejména podporoupřesunu druhů dopravy ve prospěch železnice, inter-modální dopravy, vnitrozemských vodních cest
a námořní dopravy;
g) prokazují odhodlání zúčastněných členských států včas
provést studie a hodnotící postupy pro dokončenípráce v souladu s předem sjednaným datem, na základěcelostátních plánů nebo jiného rovnocenného doku-
mentu týkajícího se daného projektu.
2. Prioritní projekty, u nichž mají práce začít do roku
2010, jejich úseky a data sjednaná pro dokončení pracíuvedená v odst. 1 písm. g) jsou uvedeny v příloze III.
3. Do roku 2010 Komise vypracuje zprávu o pokroku
a případně navrhne změny seznamu prioritních projektůurčených v příloze III v souladu s odstavcem 1. “
13. Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
Prohlášení evropského zájmu1. Prioritní projekty určené v příloze III jsou prohlášeny
za projekty evropského zájmu. Toto prohlášení se provádívýhradně v souladu s postupem stanoveným ve Smlouvěa v právních aktech na ní založených.
2. Aniž je dotčen právní základ daného finančního
nástroje Společenství:
a) při předkládání těchto projektů v rámci Fondu sou-
držnosti v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1164/94 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu sou-držnosti (*), přiřadí členské státy vhodnou prioritu pro-
jektům prohlášeným za projekty evropského zájmu;
b) při předkládání svých projektů v rámci rozpočtu pro
transevropské sítě v souladu s články 9 a 10 nařízení(ES) č. 2236/95 ze dne 18. září 1995, kterým se sta-noví obecná pravidla pro poskytování finanční pomociSpolečenství v oblasti transevropských sítí (**), přiřadíčlenské státy vhodnou prioritu projektům prohlášenýmza projekty evropského zájmu;
c) Komise podporuje členské státy, aby přihlížely
k projektům prohlášeným za projekty evropskéhozájmu při plánování programů strukturálních fondů,zejména v regionech, které spadají do působnosti cíle1, s ohledem na vnitrostátní dopravní plány, které spa-dají do působnosti stávajících rámců podpory Spole-
čenství;
d) Komise zajistí, aby země, které využívají nástroje před-
vstupních strukturálních politik, přiřazovaly při před-kládání svých projektů v rámci tohoto nástrojev souladu s články 2 a 7 nařízení (ES) č. 1267/1999 zedne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupníchstrukturálních politik (***) vhodnou prioritu projektůmprohlášeným za projekty evropského zájmu.
3. Při odhadu svých finančních potřeb přiřadí Komise
náležitou prioritu projektům prohlášeným za projektyevropského zájmu.
4. V případě značného zpoždění oproti konečnému
termínu roku 2010 při zahájení prací na jednom z projektůprohlášených za projekty evropského zájmu požádáKomise zúčastněné členské státy, aby zpoždění do tříměsíců zdůvodnily. Na základě dané odpovědi konzultujeKomise všechny zúčastněné členské státy v zájmu řešeníproblému, který způsobil zpoždění.
Komise může, po konzultaci s výborem zřízeným čl. 18
odst. 2 a v rámci svého aktivního sledování provádění pro-jektu, který byl prohlášen za projekt evropského zájmua s řádným ohledem na zásadu proporcionality, rozhod-nout o přijetí vhodných opatření. Do doby přijetí těchtoopatření mají zúčastněné členské státy příležitost, aby sek nim vyjádřily.
Evropský parlament je o každém přijatém opatření nepro-
dleně informován.07/sv. 8 261 Úřední věstník Evropské unie CS
Při přijímání těchto opatření bere Komise náležitě v úvahu
podíl odpovědnosti každého zúčastněného členského státuza zpoždění a zdrží se opatření, která by ovlivnila pro-vádění projektu v členských státech, které nejsou zazpoždění odpovědné.
5. Pokud není projekt prohlášený za projekt evropského
zájmu z větší části dokončen v přiměřené lhůtě po očeká-vaném datu dokončení uvedeném v příloze III a zazpoždění odpovídají všechny zúčastněné členské státy,Komise jej přezkoumá postupem podle odstavce 4 s cílemzměnit jeho zařazení jako projektu, který byl prohlášen zaprojekt evropského zájmu, s využitím přezkumnéhopostupu uvedeného v čl. 18 odst. 3. Komise vždy přez-koumá projekt po uplynutí lhůty 15 let poté, co byl pro-hlášen za projekt evropského zájmu ve smyslu tohoto roz-hodnutí.
6. Pět let po dokončení projektu prohlášeného za pro-
jekt evropského zájmu nebo jednoho z jeho úseků prove-dou zúčastněné členské státy posouzení jeho sociálně-eko-
nomických vlivů a jeho vlivů na životní prostředí, včetně
jeho dopadu na obchod a volný pohyb osob a zboží mezičlenskými státy, na územní soudržnost a udržitelný rozvoj.O výsledcích tohoto hodnocení informují členské státyKomisi.
7. Pokud projekt prohlášený za projekt evropského
zájmu zahrnuje přeshraniční úsek, který je z technickéhoa finančního hlediska nedělitelný, koordinují zúčastněnéčlenské státy své postupy při posuzování sociálně-ekono-mických vlivů projektu a vynaloží veškeré úsilí na prove-dení mezinárodního zhodnocení před vydáním stavebníhopovolení a ve stávajícím rámci.
8. Ostatní úseky projektů evropského zájmu budou
členské státy v jednotlivých případech koordinovat nadvoustranném nebo mnohostranném základě.
9. Koordinované akce nebo mezinárodní posuzování
podle odstavce 7 se použijí, aniž jsou dotčeny povinnostivyplývající z právních předpisů Společenství o ochraněživotního prostředí, zejména předpisů týkajících se posuzo-vání vlivů na životní prostředí. Zúčastněné členské státyinformují Komisi o zahájení a výsledku takových koordino-vaných akcí nebo mezinárodního posuzování. Komisezahrne tyto informace do zprávy uvedené v čl. 18 odst. 3.Článek 19b
Přeshraniční úsekyV souvislosti s určitými prioritními projekty určí členské
státy přeshraniční úseky mezi dvěma členskými státyvčetně námořních dálnic na základě kritérií, která stanovívýbor zřízený čl. 18 odst. 2 a která jsou oznámena Komisi.Půjde zejména o úseky, které jsou z technickéhoa finančního hlediska nedělitelné nebo ke kterým sezúčastněné členské státy zaváží společně a pro které zave-dou společnou strukturu.
(*) Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1. Nařízení naposledy
pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.
(**) Úř. věst. L 228, 23.9.1995, s. 1. Nařízení naposledy
pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady(ES) č. 807/2004 (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 46).
(***) Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73. Nařízení naposledy
pozměněné nařízením (ES) č. 769/2004 (Úř. věst.L 123, 27.4.2004, s. 1). “
14. Články 20 a 21 se zrušují.
15. Přílohy se mění takto:
1. v příloze I se části 2, 3, 4 a 6 a přiložené mapy nahra-
zují v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí;
2. v příloze III se
a) nadpis nahrazuje tímto: „Prioritní projekty,
u kterých mají být práce zahájeny do roku 2010 “;
b) obsah nahrazuje textem uvedeným v příloze II
tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po
vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 29. dubna 2004.
Za Evropský parlament
předseda
P. COXZa Radu
předseda
M. McDOWELL262 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
PŘÍLOHA I
Příloha I rozhodnutí č. 1692/96/ES se mění takto:1. Části 2, 3 a 4 se nahrazují těmito:
„Část 2: Silniční síť
2.0. Evropa
2.1. Itálie
2.2. Dánsko2.3. Německo
2.4. Řecko
2.5. Španělsko2.6. Francie2.7. Irsko2.8. Itálie
2.9. Lucembursko2.10. Nizozemsko2.11. Rakousko
2.12. Portugalsko
2.13. Finsko2.14. Švédsko2.15. Spojené království
Část 3: Železniční síť
3.0. Evropa
3.1. Belgie
3.2. Dánsko
3.3. Německo3.4. Řecko3.5. Španělsko
3.6. Francie
3.7. Irsko3.8. Itálie
3.9. Lucembursko
3.10. Nizozemsko
3.11. Rakousko3.12. Portugalsko3.13. Finsko
3.14. Švédsko
3.15. Spojené království
Část 4: Síť vnitrozemských vodních cest a vnitrozemských přístavů. “
2. Část 6 se nahrazuje tímto:
„Část 6: Síť letišť
6.0. Evropa
6.1. Belgie/Dánsko/Německo/Lucembursko/Nizozem-
sko/Rakousko
6.2. Řecko6.3. Španělsko/Portugalsko6.4. Francie
6.5. Irsko/Spojené království
6.6. Itálie
6.7. Finsko/Švédsko “
3. Následující mapy nahrazují odpovídající mapy v rozhodnutí č. 1692/96/ES.07/sv. 8 263 Úřední věstník Evropské unie CS
264 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 265 Úřední věstník Evropské unie CS
266 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 267 Úřední věstník Evropské unie CS
268 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 269 Úřední věstník Evropské unie CS
270 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 271 Úřední věstník Evropské unie CS
272 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 273 Úřední věstník Evropské unie CS
274 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 275 Úřední věstník Evropské unie CS
276 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 277 Úřední věstník Evropské unie CS
278 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 279 Úřední věstník Evropské unie CS
280 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 281 Úřední věstník Evropské unie CS
282 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 283 Úřední věstník Evropské unie CS
284 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 285 Úřední věstník Evropské unie CS
286 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 287 Úřední věstník Evropské unie CS
288 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 289 Úřední věstník Evropské unie CS
290 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 291 Úřední věstník Evropské unie CS
292 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 293 Úřední věstník Evropské unie CS
294 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 295 Úřední věstník Evropské unie CS
296 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 297 Úřední věstník Evropské unie CS
298 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 299 Úřední věstník Evropské unie CS
300 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 301 Úřední věstník Evropské unie CS
302 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
07/sv. 8 303 Úřední věstník Evropské unie CS
304 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
PŘÍLOHA II
Příloha III rozhodnutí č. 1692/96/ES se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
PRIORITNÍ PROJEKTY, U KTERÝCH MAJÍ BÝT ZAHÁJENY PRÁCE DO ROKU 2010
1. Železniční osa Berlín —Verona/Milán —Bologna —Neapol —Messina —Palermo
— Halle/Lipsko —Norimberk (2015),
— Norimberk —Mnichov (2006),
— Mnichov —Kufstein (2015),
— Kufstein —Innsbruck (2009),
— Brennerský tunel (2015), přeshraniční úsek,
— Verona —Neapol (2007),
— Milán —Bologna (2006),
— železniční/silniční most přes Messinskou úžinu —Palermo (2015).
2. Vysokorychlostní železniční osa Paříž —Brusel/Brusel —Kolín nad Rýnem —Amsterodam —Londýn
— tunel pod Lamanšským průlivem —Londýn (2007),
— Brusel/Brusel —Lutych —Kolín nad Rýnem (2007),
— Brusel/Brusel —Rotterdam —Amsterodam (2007) (1).
3. Vysokorychlostní železniční osa jihozápadní Evropy
— Lisabon/Porto —Madrid (2011) (2),
— Madrid —Barcelona (2005),
— Barcelona —Figueras —Perpignan (2008),
— Perpignan —Montpellier (2015),
— Montpellier —Nîmes (2010),
— Madrid —Vitoria —Irún/Hendaye (2010),
— Irún/Hendaye —Dax, přeshraniční úsek (2010),
— Dax —Bordeaux (2020),
— Bordeaux —Tours (2015).
4. Vysokorychlostní železniční osa východ
— Paříž —Baudrecourt (2007),
— Mety —Lucemburk (2007),
— Saarbrücken —Mannheim (2007).
5. Trať Betuwe (2007)
(1) Včetně dvou železničních stanic pro vysokorychlostní vlaky v Rotterdamu a Amsterodamu, které nebyly zahrnuty do projektu, jejž
potvrdila Evropská rada na zasedání v Essenu v roce 1994.
(2) Včetně spojení Lisabon-Porto (2013), Lisabon-Madrid (2010) a Aveiro-Salamanca (2015).07/sv. 8 305 Úřední věstník Evropské unie CS
6. Železniční osa Lyon —Terst —Divača/Koper —Divača —Lublaň —Budapešť —ukrajinská hranice (1)
— Lyon —St. Jean de Maurienne (2015),
— tunel Mont —Cenis (2015 –2017), přeshraniční úsek,
— Bussoleno —Turín (2011),
— Turín —Benátky (2010),
— Benátky —Ronchi Sud —Terst —Divača (2015),
— Koper —Divača —Lublaň (2015),
— Lublaň —Budapešť (2015).
7. Dálniční osa Igumenitsa/Patras —Atény —Sofia —Budapešť
— Via Egnatia (2006),
— Pathe (2008),
— dálnice Sofia —Kulata —řecko-bulharská hranice (2010), s přeshraničním úsekem Promahon —Kulata,
— dálnice Ndlac —Sibiň (větev k Bukurešti a Konstanci) (2007).
8. Multimodální osa Portugalsko/Španělsko —ostatní Evropa (2)
— železnice La Coruńa —Lisabon —Sines (2010),
— železnice Lisabon —Valladolid (2010),
— železnice Lisabon —Faro (2004),
— dálnice Lisabon —Valladolid (2010),
— dálnice La Coruña — Lisabon (2003),
— dálnice Sevilla —Lisabon (dokončeno v r. 2001),
— nové letiště v Lisabonu (2015).
9. Železniční osa Cork —Dublin —Belfast —Stranraer (3) (2001)
10. Malpensa (dokončeno 2001) (4)
11. Pevné spojení Öresund (dokončeno 2000) (5)
12. Severský trojúhelník, železniční/silniční osa
— silniční a železniční projekty ve Švédsku (6) (2010),
— dálnice Helsinky —Turku (2010),
— železnice Kerava —Lahti (2006),
— dálnice Helsinky —Vaalimaa (2015),
— železnice Helsinky —Vainikkala (ruská hranice) (2014).
13. Silniční osa Spojené království/Irsko/Benelux (2010)14. Západopobřežní hlavní trať (2007)15. Galileo (2008)
16. Nákladní železniční osa Sines —Madrid —Paříž
— nová vysokokapacitní železniční osa přes Pyreneje,
— železnice Sines —Badajoz (2010),
— železniční trať Algeciras —Bobadilla (2010).
(1) Části této trasy odpovídají V. panevropskému koridoru.
(2) Včetně modernizace přístavů a letišť (2015) v souladu s obsahem, který potvrdila Evropská rada na zasedáních v Essenu a Dublinu.
(3) O dalším nárůstu kapacity této trati bylo rozhodnuto v roce 2003 a byl doplněn jako samostatný projekt.
(4) Projekt dokončen.
(5) Projekt dokončen.
(6) Několik krátkých silničních a železničních úseků bude dokončeno v letech 2010 až 2015.306 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS
17. Železniční osa Paříž —Štrasburk —Stuttgart —Vídeň —Bratislava
— Baudrecourt —Štrasburk —Stuttgart (2015) s Kehlským mostem jako přeshraničním úsekem,
— Stuttgart —Ulm (2012),
— Mnichov —Salcburk (2015), přeshraniční úsek,
— Salcburk —Vídeň (2012),
— Vídeň —Bratislava (2010), přeshraniční úsek.
18. Vnitrozemská vodní osa Rýn/Mása —Mohan —Dunaj (1)
— Rýn —Mása (2019) s plavební komorou Lanaye jako přeshraničním úsekem,
— Vilshofen —Štrubina (2013),
— Vídeň —Bratislava (2015) —přeshraniční úsek,
— Palkovičovo —Moháč (2014),
— místa s malou průjezdností v Rumunsku a Bulharsku (2011).
19. Vysokorychlostní železniční interoperabilita na Iberském poloostrově
— Madrid —Andalusie (2010)
— severovýchod (2010)
— Madrid —Levanta a Středomoří (2010)
— koridor sever/severozápad, včetně Vigo —Porto (2010)
— Estremadura (2010).
20. Železniční osa Fehmarn
— pevné železniční/silniční spojení přes Fehmarn (2014),
— železnice pro přístup v Dánsku z Öresundu (2015),
— železnice pro přístup v Německu z Hamburku (2015),
— železnice Hannover —Hamburk/Brémy (2015).
21. Námořní dálnice
Projekty společného zájmu určené v souladu s článkem 12a a týkající se těchto námořních dálnic:
— dálnice Baltského moře (spojující členské státy u Baltského moře s členskými státy střední a západní Evropy,
včetně trasy přes Severní moře/Baltské moře (Kielský kanál) (2010)),
— západoevropská námořní dálnice (vedoucí z Portugalska a Španělska přes Atlantský oblouk do Severního
moře a Irského moře) (2010),
— námořní dálnice jihovýchodní Evropy (spojující Jaderské moře s Jónským mořem a východním Středomořím
včetně Kypru) (2010),
— námořní dálnice jihozápadní Evropy (západní Středomoří), spojující Španělsko, Francii a Itálii včetně Malty
a napojující se na námořní dálnici jihovýchodní Evropy (2) (2010).
22. Železniční osa Atény —Sofia —Budapešť —Vídeň —Praha —Norimberk/Drážďany (3)
— železnice řecko-bulharská hranice —Kulata —Sofia —Vidin/Calafat (2015),
— železnice Curtici —Brašov (na Bukurešť a Konstanci) (2010),
— železnice Budapešť —Vídeň (2010), přeshraniční úsek,
— železnice Břeclav —Praha —Norimberk (2010), s přeshraničním úsekem Norimberk —Praha,
— železniční osa Praha —Linec (2016).
(1) Část této trasy odpovídá definici VII. panevropského koridoru.
(2) Také k Černému moři.
(3) Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici IV. panevropského koridoru.07/sv. 8 307 Úřední věstník Evropské unie CS
23. Železniční osa Gdaňsk —Varšava —Brno/Bratislava —Vídeň (1)
— Železnice Gdaňsk —Varšava —Katowice (2015),
— Železnice Katowice —Břeclav (2010),
— Železnice Katowice —Žilina —Nové Mesto nad Váhom (2010).
24. Železniční osa Lyon/ Ženeva —Basilej —Duisburg —Rotterdam/Antverpy
— Lyon —Mylhúzy —Mülheim (2), s přeshraničním úsekem Mylhúzy —Mülheim (2018),
— Ženeva —Milán/Novara —švýcarská hranice (2013),
— Basilej —Karlsruhe (2015),
— Frankfurt nad Mohanem —Mannheim (2012),
— Duisburg —Emmerich (2009) (3),
—‚ Železný Rýn ‘Rheidt —Antverpy, přeshraniční úsek (2010).
25. Dálniční osa Gdaňsk —Brno/Bratislava —Vídeň (4)
— dálnice Gdaňsk —Katowice (2010),
— dálnice Katowice —Brno/ Žilina (2010), přeshraniční úsek,
— dálnice Brno —Vídeň (2009), přeshraniční úsek.
26. Železniční/silniční osa Irsko/Spojené království/kontinentální Evropa
— silniční/železniční osa spojující Dublin se severem (Belfast —Larne) a jihem (Cork) (2010) (5),
— silniční/železniční osa Hull —Liverpool (2015),
— železnice Felixstowe —Nuneaton (2011),
— železnice Crewe —Holyhead (2008).
27. ‚Rail Baltica ‘, železniční osa Varšava —Kaunas —Riga —Tallinn —Helsinky
— Varšava —Kaunas (2010),
— Kaunas —Riga (2014),
— Riga —Tallinn (2016).
28. ‚Eurocaprail ‘na železniční ose Brusel —Lucemburk —Štrasburk
— Brusel —Lucemburk —Štrasburk (2012).
29. Železniční osa iónského/jaderského intermodálního koridoru
— Kozani —Kalampaka —Igumenitsa (2012),
— Janina —Antirrio —Rio —Kalamata (2014).
30. Vnitrozemská vodní cesta Seina —Šelda.
zlepšení splavnosti Deulemont —Gent (2012 –2014 –2016),
Compiègne — Cambrai (2012 –2014 –2016).
Předem sjednané datum dokončení díla je uvedeno v závorkách. Data dokončení díla u projektů 1 až 20 a 30
a podrobnosti o úsecích odpovídají zprávě skupiny na vysoké úrovni, ve které byly určeny. “
(1) Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru.
(2) Včetně trasy TGV Rýn-Rhôna, bez západní větve.
(3) Projekt č. 5 (trať Betuwe) spojuje Rotterdam a Emmerich.
(4) Tato hlavní trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru.
(5) Včetně Essenského projektu č. 13: silniční osa Irsko/Spojené království/Benelux.308 07/sv. 8 Úřední věstník Evropské unie CS