CS Úřední věstník Evropské unie L 275/51

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 29. září 2006

o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum prevalence salmonel u jatečných prasat, který má být proveden v členských státech

(oznámeno pod číslem K(2006) 4306)

(2006/668/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 20 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Podle rozhodnutí 90/424/EHS provádí Společenství technická a vědecká opatření nutná pro další rozvoj veterinárního práva Společenství, jakož i pro další rozvoj veterinárního vzdělávání nebo odborné přípravy, nebo členské státy při provádění těchto opatření podporuje.

(2) Podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (2) je třeba stanovit cíl Společenství za účelem snížení prevalence salmonel v populacích stád jatečných prasat do konce roku 2007.

(3) Vědecká komise pro biologická nebezpečí zřízená při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) na svém zasedání dne 16. března 2006 přijala na žádost Komise stanovisko týkající se „Posuzování rizika salmonel a možnosti jeho snížení v produkci prasat“. Ve stanovisku se navrhují technické specifikace základní studie o prevalenci salmonel u prasat na výkrm v EU.

(4) Ke stanovení tohoto cíle Společenství je nutné, aby byly k dispozici srovnatelné údaje o prevalenci salmonel v populacích jatečných prasat v členských státech. Tyto informace k dispozici nejsou, a proto je třeba provést speciální průzkum za účelem sledování prevalence salmonel u jatečných prasat během vhodného období, aby se vzaly v úvahu možné sezonní výkyvy.

(5) Stanovisko EFSA doporučuje odběr vzorků na jatkách s tím, že se odeberou ileocekální uzliny pro zjištění statusu salmonel u prasat odeslaných na porážku. Takový odběr vzorků by se měl proto používat jako nástroj pro sledování prevalence salmonel u jatečných prasat. Je vhodné použít tento základní průzkum rovněž pro vyhodnocení účinku kontaminace prasat během přepravy a ustájení a kontaminace jatečných těl v průběhu porážky na základě odběru stěru z těl poražených zvířat. Navíc byly vyvinuty sérologické metody pro posouzení statusu salmonel u prasat a lze je použít pro sledování salmonel u prasat v rámci národních programů pro tlumení, které se mají provádět v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2160/2003.

(6) Řada členských států se dobrovolně nabídla, že provedou doplňující vyšetření odběrem stěru z těl poražených zvířat nebo provedením sérologie masové šťávy.

(7) Průzkum by měl poskytnout technické informace potřebné pro rozvoj veterinárních předpisů Společenství. Vzhledem k významu shromažďování srovnatelných údajů o prevalenci salmonel u jatečných prasat v členských státech by mělo Společenství poskytnout členským státům na provádění specifických požadavků průzkumu finanční příspěvek. Je vhodné uhradit vzniklé náklady na laboratorní vyšetření až do výše 100 %, s určitým limitem. Všechny ostatní náklady, např. odběr vzorků, cestovné, správní náklady atd., by neměly být způsobilé pro žádný finanční příspěvek Společenství.

(8) Finanční příspěvek by mělo Společenství poskytnout za předpokladu, že průzkum bude proveden v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství a že budou dodrženy další podmínky.

(9) Finanční příspěvek by mělo Společenství poskytnout až poté, co budou účinně provedena stanovená opatření, a za předpokladu, že orgány dodají všechny nezbytné údaje ve stanovených lhůtách.

(10) Je třeba ujasnit koeficient, který bude použit pro převod žádostí o platbu předložených v národních měnách podle čl. 1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o agromonetární úpravě pro euro (3).

(11) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Cíl průzkumu a obecná ustanovení

1. Provede se průzkum za účelem posouzení prevalence Salmonella spp. ve Společenství u jatečných prasat s odběrem vzorků na jatkách. Průzkum se současně využije pro sběr informací o kontaminaci jatečných těl na jatkách a o vztahu mezi bakteriologickým a sérologickým vyšetřením.

2. Výsledky průzkumu se podle článku 4 nařízení (ES) č. 2160/2003 použijí ke stanovení cílů Společenství a ke zvážení nejlepšího postupu pro budoucí hodnocení, zda bylo cíle dosaženo.

3. Průzkum se bude provádět po dobu jednoho roku ode dne 1. října 2006.

4. Pro účely tohoto rozhodnutí se pojmem „příslušný orgán“ rozumí orgán nebo orgány členského státu podle článku 3 nařízení (ES) č. 2160/2003.

Článek 2

Technické specifikace

Průzkum u jatečných prasat organizují členské státy a provede se ode dne 1. října 2006 na jatkách. Odběr vzorků a vyšetření provádí příslušný orgán nebo je prováděn pod jeho dohledem.

Odběr vzorků a vyšetření se provedou v souladu s ustanoveními přílohy I.

Článek 3

Sběr údajů, vyhodnocení a podávání zpráv

1. Příslušný orgán, který je podle čl. 9 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (4) odpovědný za vypracování roční národní zprávy, shromáždí a vyhodnotí výsledky dosažené podle článku 2 tohoto rozhodnutí a ohlásí všechny nezbytné údaje a své hodnocení Komisi.

2. Komise předá tyto údaje Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin, který je prozkoumá.

3. Vnitrostátní agregované údaje a výsledky se zveřejní ve formě, která zajistí zachování důvěrnosti.

Článek 4

Rozsah finančního příspěvku Společenství

1. Společenství poskytne finanční příspěvek na náklady vynaložené členskými státy na laboratorní vyšetření, tj. bakteriologickou detekci Salmonella spp., sérotypizaci příslušných izolátů a sérologii.

2. Maximální finanční příspěvek Společenství činí 20 EUR na jedno vyšetření bakteriologické detekce Salmonella spp., 30 EUR na sérotypizaci příslušných izolátů a 10 EUR na sérologii masové šťávy.

3. Finanční příspěvek Společenství nepřesáhne za dobu provádění průzkumu částky uvedené v příloze II.

Článek 5

Podmínky poskytnutí finančního příspěvku Společenství

1. Finanční příspěvek podle článku 4 se poskytuje členským státům za předpokladu, že je průzkum prováděn v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství, včetně pravidel hospodářské soutěže a pravidel zadávání veřejných zakázek, a dále v souladu s těmito podmínkami:

a) právní a správní předpisy požadované pro provádění průzkumu vstoupí v platnost do 1. října 2006;

b) zpráva o pokroku za první tři měsíce průzkumu bude předložena do 28. února 2007. Zpráva o pokroku by měla obsahovat všechny informace požadované v příloze III stanoviska vědecké komise pro biologická nebezpečí na žádost Komise týkajícího se „Posuzování rizika salmonel a možností jeho snížení v produkci prasat“;

c) závěrečná zpráva o technickém provedení průzkumu, spolu s doklady prokazujícími vynaložené náklady a s výsledky dosaženými během období od 1. října 2006 do 30. září 2007, bude předložena nejpozději do 31. října 2007; doklad o vynaložených nákladech musí obsahovat minimálně informace stanovené v příloze III;

d) průzkum bude prováděn efektivně.

2. Na žádost dotčeného členského státu může být vyplacena záloha 50 % celkové částky uvedené v příloze II.

3. Nesplnění časové lhůty podle odst. 1 písm. c) má za následek postupné snižování finančního příspěvku, který má být vyplacen, a to do 15. listopadu 2007 o 25 %, do 1. prosince 2007 o 50 % a do 15. prosince 2007 o 100 %.

Článek 6

Přepočítací koeficient pro žádosti v národních měnách

U žádostí předložených v národní měně v měsíci „n“ bude použit přepočítací koeficient desátého dne měsíce „n + 1“, nebo koeficient prvního dne před uvedeným dnem, pro který je koeficient stanoven.

Článek 7

Použití

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. října 2006.

Článek 8

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 29. září 2006. Za Komisi Markos KYPRIANOU člen Komise

(1) Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/53/ES (Úř. věst. L 29, 2.2.2006, s. 37).

(2) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1003/2005 (Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 12).

(3) Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 1.

(4) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31.

PŘÍLOHA I Technické specifikace v souladu s článkem 2 1. Rámec odběru vzorků U minimálního počtu prasat, která se nacházela v členském státě po alespoň tři předchozí měsíce, se provede namátkový odběr vzorků v souladu s tabulkou 1. Tabulka 1 Minimální velikost vzorku Počet prasat přítomných v populaci Minimální velikost vzorku (1) > 20 000 000 2 400 10 až 20 000 000 1 067 2 až 10 000 000 600 < 2 000 000 384 Členské státy odeberou navíc 10 % vzorků, které budou vyšetřeny v případě, že některé vzorky budou vyloučeny ze studie z různých důvodů. Odběry vzorků budou rozloženy do jednotlivých měsíců tak, aby se zajistilo pokrytí různých ročních období. Odběr vzorků bude rozložen podle zúčastněných jatek a poměrně ke kapacitě jatek. Každý členský stát seřadí všechny jatky podle počtu prasat na výkrm poražených v předchozím roce. Každý členský stát tak určí ta zařízení, která se podílela alespoň 80 % na celkovém počtu poražených prasat na výkrm. Celkový počet prasat a jatečných těl, u kterých budou odebrány vzorky v každých jatkách zahrnutých do studie, se odhadne násobením velikosti vzorku (např. 2 400) podílem prasat na výkrm zpracovaných v předchozím roce. Například, pokud na jedny jatky připadlo 25 % prasat na výkrm poražených ve vybraných jatkách (těch, které představují minimálně 80 % všech prasat na výkrm poražených v členském státě), pak (2 400 × 0,25) bude odebrán vzorek u 600 prasat. Tento počet bude po dobu dvanácti měsíců rovnoměrně rozdělen tak, aby byl každý měsíc odebrán vzorek u 50 prasat. Další příklad se uvádí v tabulce 2. Samozřejmě, pokud jatky již nejsou v provozu, pokud bylo otevřeno nové zařízení nebo se předpovídá významná změna v počtu zvířat poražených v závodě během průzkumu, pak bude odhadovaný počet poražených zvířat patřičně přizpůsoben. Tabulka 2 Poměřování jatek pro účely stanovení počtu prasat na výkrm, u kterých se odebere vzorek v každých jatkách; výpočet zvířat, u nichž mají být odebrány vzorky v jednotlivých jatkách Identifikace jatek Počet jatečných prasat zpracovaných v předchozím roce Procentní podíl všech poražených prasat zařazených do průzkumu Počet odebraných vzorků na jedny jatky Počet vzorků za měsíc (/12) AXD 88 000 17,6 0,176 × 2 400 = 422,4 422,4:12 = 36 SVH 25 000 5,0 TPB 75 000 15,0 MLG 100 000 20,0 GHT 212 000 42,4 Celkem 500 000 (2) 100,0 Každý měsíc se pro každé jatky namátkově vybere číslo mezi 1 a 31. Pokud je namátkově vybrané číslo dnem porážení v daném měsíci, pak se tento den odebere vzorek. Pokud ne, pak se namátkově vybere jiné číslo. Tento postup probíhá jednou měsíčně a opakuje se tolikrát, kolik vzorků je třeba odebrat v daných jatkách. Například na jatkách AXD se bude postup opakovat alespoň 36krát, aby bylo namátkově vybráno alespoň 36 pracovních dní. Přirozeně v tentýž den může být odebrán vzorek z více než jednoho jatečného těla. Jelikož se počet zvířat poražených v konkrétní den může značně lišit, namátkový výběr jednotlivého zvířete se uskuteční na jatkách v namátkově vybraný den odběru vzorků. V tento daný den je známý celkový počet zvířat a pracovníci jatek namátkově vyberou jatečné tělo nebo jatečná těla, přičemž použijí tabulku namátkového výběru, kterou získali a která byla vypracovaná použitím maxima, jež přesahuje nejvyšší možný počet prasat na výkrm poražených v jakýkoliv den na jakýchkoliv jatkách v členském státě. Tabulka namátkového výběru pak může vypadat tak, jak je uvedeno v tabulce 3. Tabulka 3 Tabulka namátkového výběru Jatky Den v měsíci Identita jatečného těla (3) AXD 19 5 4 2 12 124 12 2 8 59 Ze základní studie budou vyloučena tato zvířata: — zvířata, jejichž živá hmotnost je nižší než 50 kg nebo vyšší než 170 kg, — zvířata, která byla poražena nutně, — jakékoliv jatečné tělo, které je celé prohlášené za nepoživatelné. 2. Vzorky 2.1. Odběr vzorků všeobecně Odeberou se následující vzorky: — shluk ileocekálních mízních uzlin nebo alespoň pět jednotlivých ileocekálních mízních uzlin u všech vybraných prasat. Pokud je to možné, odebere se alespoň 25 gramů mízních uzlin bez tuku či pojivové tkáně, — stěr houbičkou na čtyřech místech v souladu s bodem 2.3 u každého jatečného těla z celkového počtu alespoň 384 prasat namátkově vybraných z vybraných prasat. Použije se metoda odběru vzorků pomocí houbičky v souladu s nejnovějším vydáním normy ISO 17604. Tento odběr vzorků se provede v Belgii, České republice, Dánsku, Francii, Irsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Rakousku, Polsku, Slovinsku, Švédsku a Spojeném království, — vzorek svaloviny pro sérologii masové šťávy nebo krve (pokud odpovídá metodě s použitím masové šťávy) ze všech vybraných prasat. Odebere se dostatečné množství krční nebo brániční svaloviny, aby stačilo pro získání takového množství masové šťávy, které umožní, aby část byla zamrazena a uchována pro pozdější srovnávací studie. Tento odběr vzorků se provede v Dánsku, Německu, Francii, Irsku, na Kypru, v Litvě, Nizozemsku, Slovinsku, Švédsku a Spojeném království. Na jatkách se povedou záznamy o svalu, ze kterého se odebraly vzorky, čase a datu odběru každého vzorku a čase a datu a jménu kurýra, který převezme dodávku vzorků. 2.2. Podrobnosti o odběru vzorků ileocekálních mízních uzlin Mezenterium mezi slepým střevem a částí kyčelníku, která je nejblíže ke slepému střevu, se roztrhne a ileocekální mízní uzliny vystoupí na povrch roztrhnuté plochy. Pokud se odebírají mízní uzliny, pak se mízní uzliny rovnou „vyberou“ z takto otevřeného mezenteria bez nože, ale s prsty v rukavicích. Mízní uzliny nebo shluk se uloží do plastového sáčku, který se označí datem, časem, identifikací jatek a identifikačním kódem vzorku. 2.3. Podrobnosti o odběru vzorků z jatečného těla prostřednictvím povrchových stěrů Vzorky z jatečného těla se odeberou po vykolení a před chlazením. Plocha o velikosti přibližně 100 cm2 na každé místo se setře pomocí jedné abrazivní houbičky pro všechna následující místa, jak je uvedeno a vyčísleno níže v souladu s přílohou A normy ISO 17604: — zadní končetina, střed (9), — břišní dutina, laterální strana (břicho, 3), — střední dorzální oblast (střední hřbet, 4), — lalok (7). Dvě místa se setřou jednou stranou houbičky, která se potom obrátí pro zbývající dvě místa, a použije se postup drhnutí. Vyvine se dostatečný tlak, aby se dolní část jatečného těla mírně (2–5 mm) odtlačila od sběrače. Každé vzorkovací místo se otře houbičkou celkem přibližně 10krát vertikálním a 10krát horizontálním směrem. Pokud se používají šablony, je třeba přijmout opatření, aby nedošlo ke křížové kontaminaci mezi jatečnými těly. Vzorek se udržuje při maximální teplotě 7 °C při skladování a přepravě. Plastový sáček se označí datem, časem, identifikací jatek a identifikačním kódem vzorku. 3. Přeprava Vzorky se pošlou do 36 hodin jako expresní zásilka poštou nebo kurýrem a do laboratoře dorazí nejpozději do 72 hodin po odběru vzorků. Vzorky, které přijdou později než do 72 hodin po jejich odběru, se vyřadí, s výjimkou případů, kdy se zahájí vyšetření do 96 hodin po odběru a nedojde k přerušení chladícího řetězce. 4. Vyšetření vzorků Vyšetření vzorků a sérotypizace se provádí v národní referenční laboratoři (NRL). V případě, že národní referenční laboratoř nemá dostatečnou kapacitu pro provedení všech vyšetření nebo není laboratoří, která provádí detekci rutinně, mohou příslušné orgány rozhodnout o určení omezeného počtu jiných laboratoří, které se účastní úřední kontroly salmonel, za účelem provedení vyšetření. Tyto laboratoře by měly mít prokázané zkušenosti s používáním požadované metody detekce, systém zajišťování jakosti v souladu s normou ISO 17025 a měly by být pod dohledem národní referenční laboratoře. V laboratoři budou vzorky uchovány v chladu až do bakteriologického vyšetření, které musí být provedeno do 24 hodin po jejich obdržení, aby vyšetření bylo zahájeno nejpozději do 96 hodin od odběru vzorku. Vzorek svaloviny pro sérologii zůstane zmrazený až do vyšetření, které se provede okamžitě po rozmrazení. 4.1. Příprava vzorků pro bakteriologii Mízní uzliny se před vyšetřením povrchově dekontaminují namočením do absolutního alkoholu a usušením vzduchem. Všechny mízní uzliny se seberou a uzavřou do plastového sáčku, po kterém se bouchá kladivem nebo jiným nástrojem, aby se mízní uzliny rozdrtily. Homogenizované mízní uzliny se zváží a umístí do sterilního kontejneru s předehřátou pufrovanou peptonovou vodou zředěnou v poměru 1:10. Kontejnery se inkubují celkem (18 ± 2) hodin při teplotě (37 ± 1) °C. Pokud jde o vzorek odebraný stěrem, v laboratoři se přidá 100 ml pufrované peptonové vody na obohacení. Vzorek se inkubuje při teplotě 37 °C přes noc a vyšetří se na salmonely pomocí metody použití modifikovaného polotuhého média Rappaport-Vassiladis (MRSV) (návrh přílohy D normy ISO 6579:2002(E)). 4.2. Detekční metoda pro bakteriologii Použije se metoda doporučená referenční laboratoří Společenství pro salmonely v Bilthovenu, Nizozemsku. Tato metoda je popsána v současném znění návrhu přílohy D normy ISO 6579:2002: „Průkaz bakterií rodu Salmonella v trusu zvířat a ve vzorcích ve stádiu prvovýroby“. V této metodě se používá polotuhé médium (MSRV) jako jediné selektivní obohacovací médium. 4.3. Sérotypizace U všech izolovaných kmenů potvrzených jako pozitivní na Salmonella spp. se provede sérotypizace podle systému Kaufmann-White. Pro zajištění kvality se 16 izolátů, u kterých lze stanovit sérotyp, a 16 izolátů, u kterých nelze stanovit sérotyp, zašle do referenční laboratoře Společenství. Pokud se izolovalo méně kmenů, odešlou se všechny. 4.4. Fagotypizace V případě, že jsou izoláty Salmonella sérovar typhimurium a Salmonella sérovar enteritidis podrobeny fagotypizaci (nepovinné), použijí se metody popsané referenčním centrem WHO pro fagotypizaci salmonel Agentury pro ochranu zdraví (HPA), Colindale, Spojené království. 4.5. Stanovení citlivosti na antimikrobiální látky V případě stanovení citlivosti na antimikrobiální látky (nepovinné) se použije validovaná a kontrolovaná metoda vyšetření, jako například metody doporučené Národním výborem pro klinické laboratorní normy (NCCLS, od 1. ledna 2005: Institut klinických a laboratorních norem – CLSI). Přijatelná je jak metoda agarové difúze, tak bujonová diluční metoda. Výsledky se ohlásí ve formě jak kvantitativních údajů (mezní hodnota MIC pro diluční metody a průměr inhibiční zóny pro difúzní metody), tak kvalitativních údajů (poměr rezistentních izolátů). Kvalitativní údaje budou založeny na interpretaci podle epidemiologických mezních hodnot uvedených Evropským výborem pro stanovení antimikrobiální citlivosti (EUCAST) na http://www.eucast.org Izoláty se vyšetří na citlivost na níže uvedené antimikrobiální látky: — ampicilin nebo amoxicilin, — tetracyklin, — chloramfenikol, — florfenikol, — nalidixinová kyselina, — ciprofloxacin (pokud možno) nebo enrofloxacin, — sulfonamidy (pokud možno sulfametoxazol), — sulfonamid/trimethoprim nebo trimethoprim, — gentamicin, — streptomycin, — kanamycin (pokud možno) nebo neomycin, — cefalosporin třetí generace (pokud možno cefotaxim), — kolistin (nepovinné). Před zahájením studie by členské státy měly zorganizovat školení pro zainteresované strany. 5. Záznamy a uchování vzorků U všech vzorků se povedou záznamy o bakteriologii zpracované ve formátu podobném nebo srovnatelném s příkladem uvedeným v tabulce 4. Všechny izolované kmeny se uchovávají v národních referenčních laboratořích různých členských států, pokud je v nich zajištěna integrita kmenů po dobu minimálně pěti let. Všechny vzorky masové šťávy na sérologii se uchovávají ve zmrazeném stavu po dobu dvou let. Tabulka 4 Příklad záznamů, které se provedou o všech zpracovaných vzorcích Vzorek Příjem Vyšetření Identifikace vzorků + typ (4) Identifikace jatek Jméno Datum Čas Jméno Datum Čas Poz nebo Neg Sérovar Fagotyp Antibiogram Identifikace uložení 1 S EU012 PW 3.10.06 12:00 AB 3.10. 14:00 Neg 2 L EU023 PW 4.10. 12:30 AB 4.10. 14:00 Poz Typh DT104 ASTSu (IDnr) 3 L EU083 PW 8.10. 16:30 AB 9.10. 9:00 Poz Agona n.a. (5) ASTE (IDnr) 6. Podávání zpráv členskými státy Příslušný orgán, který je podle článku 9 směrnice 2003/99/ES odpovědný za vypracování roční národní zprávy o sledování Salmonella spp. u zvířat, shromáždí a vyhodnotí výsledky a podá zprávu Komisi. Vypracované zprávy budou obsahovat alespoň tyto informace: 6.1. Celkový popis provádění programu: — popis zkoumané populace rozložené podle kapacit jatek, — popis postupu při namátkovém výběru, včetně systému oznamování, — vypočtená velikost vzorku, — podrobné informace o orgánech a laboratořích, které se účastní odběru vzorků/vyšetření vzorků/typizace vzorků, — celkové výsledky studie (vzorky vyšetřované bakteriologicky a sérologicky, počet pozitivních, sérovar, fagotyp a vyšetřování na rezistenci vůči antibiotikům). 6.2. Kompletní údaje o každém zvířeti, u kterého byl odebrán vzorek, a odpovídající výsledky vyšetření: Členské státy předloží výsledky šetření ve formě hrubých údajů za použití datového slovníku a formulářů pro sběr údajů, které poskytne Komise. Tento slovník a formuláře stanoví Komise. — referenční informace o jatkách, — kapacita jatek, — datum a čas odběru vzorku, — referenční informace o vzorcích (např. číslo), — typy odebraných vzorků: mízní uzliny, stěr jatečného těla, — datum odeslání do laboratoře. Pro každý vzorek odeslaný do laboratoře by měly být v členském státě shromážděny tyto údaje: — identifikace laboratoře (v případě, že se vyšetření účastní více laboratoří), — způsob přepravy vzorků, — datum přijetí laboratoří, — při vyšetřování mízních uzlin hmotnost vzorku, — výsledek jednotlivých vyšetřovaných vzorků: „negativní“ nebo v případě, že je pozitivní na Salmonella spp., rovněž výsledky sérotypizace „Salmonella sérovar“ nebo „netypizovatelný“, — výsledky pro kmeny, které byly předmětem vyšetření na antimikrobiální citlivost, a/nebo výsledky fagotypizace. (1) Na základě nekonečné populace (> 100 000 ročně), odhadované prevalence 50 %, spolehlivosti 95 % a přesnosti 2, 3, 4 a 5 %. (2) Tento počet by měl představovat alespoň 80 % jatečných prasat na výkrm v členském státě. (3) Tj. pro průzkum by se měly odebrat vzorky z pátého jatečného těla zpracovaného devatenáctý den daného měsíce. (4) Typ vzorku: L = mízní uzliny, S = stěr, MJ = masová šťáva. (5) n.a. = nevztahuje se (fagotypizace se provádí až po izolaci Salmonella typhimurium a Salmonella enteritidis).

PŘÍLOHA II Maximální finanční příspěvek Společenství členským státům (v EUR) Členský stát Částka Belgie – BE 25 584 Česká republika – CZ 25 584 Dánsko – DK 48 396 Německo – DE 86 400 Estonsko – EE 9 984 Řecko – EL 9 984 Španělsko – ES 62 400 Francie – FR 48 396 Irsko – IE 23 808 Itálie – IT 15 600 Kypr – CY 23 808 Lotyšsko – LV 19 968 Litva – LT 23 808 Lucembursko – LU 9 984 Maďarsko – HU 15 600 Malta – MT 9 984 Nizozemsko – NL 38 412 Rakousko – AT 25 584 Polsko – PL 37 726 Portugalsko – PT 15 600 Slovinsko – SI 23 808 Slovensko – SK 9 984 Finsko – FI 9 984 Švédsko – SE 23 808 Spojené království – UK 31 584 Celkem 675 778