CS Úřední věstník Evropské unie C 142/7

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Irska na období 2009–2014

2010/C 142/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

(1) Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Irska na období 2009–2014.

(2) Po období velmi vysokého růstu v druhé polovině 90. let přešlo Irsko do fáze ustálenějšího růstu podporovaného silnou domácí poptávkou v období let 2001 až 2007. Konkurenční pozice Irska se během tohoto období poněkud oslabila v důsledku cenové a mzdové inflace spolu s klesajícím tempem růstu produktivity. Drastická korekce na trhu s bydlením od vrcholné úrovně v roce 2006 vedla k hlubokému hospodářskému poklesu, zhoršenému globální finanční krizí a recesí u hlavních obchodních partnerů Irska. Navzdory pěti konsolidačním balíčkům přijatým od poloviny roku 2008 vedl tento vývoj rovněž k velmi prudkému zhoršení veřejných financí Irska, přičemž saldo veřejných financí se z přebytkového stavu v roce 2007 dostalo do dvojciferného schodku v roce 2009 a veřejný dluh v roce 2009 přesáhl referenční hodnotu 60 % HDP. Dne 27. dubna 2009 tudíž Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES rozhodla, že v Irsku existuje nadměrný schodek, a dne 2. prosince 2009 stanovila lhůtu pro jeho nápravu do roku 2014. První klíčová výzva pro nadcházející roky se týká provádění rozsáhlé a důvěryhodné strategie fiskální konsolidace založené na již dosaženém významném úsilí. Druhou výzvou je návrat k udržitelnému růstu, který bude zahrnovat poskytování nových dovedností nově nezaměstnaným osobám a zvyšování jejich kvalifikace a znovuzískání konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity a přiměřené platové politiky, a posílení systematického procesu restrukturalizace ve finančním sektoru. Další významnou výzvou je s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí reforma důchodového systému.

(3) Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize, bude-li přetrvávat, rovněž ovlivnit prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů, rostoucí strukturální nezaměstnanosti a obnovení migračního úbytku obyvatelstva potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Irsko je zejména důležité provést reformy v oblasti lidského kapitálu, konkurenceschopnosti a výzkumu a vývoje.

(4) Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po snížení reálného HDP o 7,5 % v roce 2009 a 1,4 % v roce 2010 dojde v letech 2011 až 2014 k obnovení růstu hospodářství průměrně o 4 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu v roce 2010 a poté na příznivých předpokladech, zejména vzhledem ke snížení růstového trendu, které je nutno očekávat v důsledku současné krize společně s probíhající korekcí salda veřejných financí. Perspektiva vývoje inflace obsažená v programu se jeví jako reálná vzhledem k předpokládanému zdlouhavému procesu korekce na trhu práce. Plánovaný návrat k vnějšímu přebytku by se jevil jako podmíněný trvalým obnovením konkurenceschopnosti.

(5) Program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 hodnoty 11,7 % HDP. Významné zhoršení oproti schodku ve výši 7,2 % HDP v roce 2008 do značné míry odráží podstatný nepříznivý dopad rozsáhlé recese na veřejné finance, včetně značného výpadku daňových výnosů a nárůstu výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Významné konsolidační balíčky přijaté od poloviny roku 2008, jejichž celkový účinek snižující schodek příslušné orgány odhadují na 5 % HDP v roce 2009, zároveň pomohly omezit zhoršování fiskální situace. Přestože celkově je rozpočtová strategie zaměřena na snižování schodku, Irsko také přijalo umírněný balíček stimulačních opatření na podporu hospodářské aktivity ve výši 0,7 % HDP v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu v ekonomice, kterou doporučuje Rada, a v zájmu nápravy nadměrného schodku do roku 2014 má během programového období pokračovat podstatné fiskální zpřísnění.

(6) Míra schodku, která v roce 2010 dosáhne 11,6 % HDP, se má ve srovnání s rokem 2009 stabilizovat, a to na základě významného úsporného balíčku dosahujícího 2,5 % HDP, který je obecně v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Vzhledem k prudkému nárůstu zátěže v podobě dluhové služby se má primární saldo zlepšit o 0,75 procentního bodu HDP. Téměř veškeré úsilí o korekci je na straně výdajů, včetně snížení mezd ve veřejném sektoru, úspor v systému sociálního zabezpečení, dalších běžných úspor a snížení veřejných investic, přičemž každý z těchto faktorů přispívá k celkovému účinku úsporného balíčku přibližně stejnou mírou. Na straně příjmů je účinek nové daně z uhlíku víceméně vyrovnán snížením základní sazby DPH a spotřebních daní z alkoholu. Navzdory těmto konsolidačním opatřením se má poměr primárních výdajů k HDP zvýšit jen okrajově, což je odrazem vyšších výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Očekává se, že poměr příjmů k HDP vzroste o 1 procentní bod v souvislosti se stoupajícím poměrem odvodů na sociální zabezpečení a dalších příjmů k HDP (3), což by mělo více než vynahradit další pokles poměru daní k HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky se zdá být v roce 2010 neutrální, jelikož se odhaduje, že strukturální schodek, tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření, vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zůstane ve srovnání s rokem 2009 víceméně beze změny. Je však důležité poznamenat, že bez úsporného balíčku ve výši 2,5 % HDP by v roce 2010 nastalo další výrazné zhoršení fiskální pozice. Probíhající zhoršování fiskální pozice za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, vysvětluje rozpor mezi přístupem „zdola nahoru“ (úsporný balíček v rozpočtu na rok 2010 činí 2,5 % HDP) a přístupem „shora dolů“ (nezměněný strukturální schodek) při odhadu korekčního úsilí.

(7) Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je pokračovat v dalším úsilí o konsolidaci, aby se do konce programového období (2014) schodek snížil pod 3 % HDP. Nominální schodek se má zlepšit o 1,75 procentního bodu HDP v roce 2011, o 2,75 procentního bodu v roce 2012, o 2,25 procentního bodu v roce 2013 a o 2 procentní body v roce 2014, kdy by se mělo primární saldo opět vrátit k přebytku. V současné podobě je tato strategie v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. K dosažení stanovených cílů vláda dále předpokládá vyčíslené konsolidační úsilí na běžné straně rozpočtu spolu se zmrazením úrovně kapitálových výdajů (po snížení v roce 2011). Toto úsilí však není založeno na obecnějších opatřeních. Technické projekce uvedené v programu naznačují konsolidaci založenou hlavně na výdajové stránce, jelikož poměr výdajů k HDP se má během období let 2010 až 2014 snížit téměř o 7 procentních bodů HDP, zejména v oblasti vládní spotřeby a výdajů na sociální dávky, zatímco poměr příjmů k HDP má stoupnout téměř o 2 procentní body. Strukturální saldo se podle projekcí má v roce 2011 zlepšit o 1 procentní bod HDP a v letech 2012 až 2014 se má zlepšovat o 1,75 procentního bodu ročně. Jak sdělily příslušné orgány, střednědobý cíl pro stav rozpočtu Irska představuje strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, program však nepředpokládá dosažení této hodnoty v rámci programového období. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu.

(8) Rozpočtové výsledky by mohly být v roce 2010 horší a v následujících letech podstatně horší, než stanovené cílové hodnoty. Zaprvé není výrazné konsolidační úsilí plánované od roku 2011 a v pozdějších letech založeno na opatřeních, a proto není jasný ani plánovaný příspěvek opatření v oblasti příjmů oproti opatřením v oblasti výdajů k tomuto úsilí. Toto nebezpečí je ještě zhoršeno skutečností, že dokonce i stanovený cílový rozsah konsolidačních balíčků pro jednotlivé roky má údajně podléhat přezkumu v souvislosti s budoucími rozpočty, bez ohledu na skutečnost, že pro rok 2010 byl proveden úsporný balíček o již dříve oznámeném rozsahu. Zadruhé, významné riziko horšího vývoje souvisí s ekonomickým výhledem, který se zdá být příznivý v pozdějších letech programu. Kromě toho také vzhledem k rozsahu plánované konsolidace existuje riziko překročení plánovaných výdajů v roce 2010 a také v dalších letech do takové míry, že strategie, kterou je teprve nutno definovat, by měla spoléhat na omezení výdajů. Zároveň se uvádí, že od poloviny roku 2008 již proběhlo značné konsolidační úsilí. Zvláštní další rizika souvisejí s vládními zárukami pro banky na podporu finančního sektoru, které – pokud by byly využity – by vedly ke zvýšení schodku a dluhu. Některé z nákladů na vládní podporu finančního sektoru by však také mohly být v budoucnu získány zpět.

(9) V roce 2009 byl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP nad referenční hodnotou vyplývající ze Smlouvy a předpokládá se, že bude mít stoupající tendenci až do roku 2012. Konkrétně podle programu vzrostl poměr dluhu k HDP na téměř 66 % HDP v roce 2009 ze 44 % HDP v roce 2008. Hlavním činitelem, který přispěl k tomuto nárůstu, byl primární schodek (+10 procentních bodů). Značně k tomu však přispěl i pozitivní efekt sněhové koule (vzrůstající úrokové výdaje a záporný růst nominálního HDP) a nepříznivá vnitřní dynamika dluhu (související hlavně s financováním kapitálových vkladů do finančního sektoru). Program předpokládá další prudké zvýšení míry zadlužení až na vrcholnou hodnotu téměř 84 % HDP v roce 2012, po němž má následovat postupný pokles na hodnotu pod 81 % HDP do konce programového období (2014) v souvislosti se zlepšujícím se primárním saldem, předpokládaným návratem k silnému růstu nominálního HDP a uvolněním hotovostních zůstatků, které jsou v současnosti drženy z preventivních důvodů na ochranu proti nejistotě na finančních trzích. Vzhledem k pravděpodobné potřebě významných dalších kapitálových vkladů do bank a k negativním rizikům pro rozpočtové cíle je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než předpokládá program.

(10) Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala.

(11) Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet značně převyšuje průměr v EU, převážně v důsledku poměrně vysokého předpokládaného zvýšení výdajů na důchody v nadcházejících desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji předpokládá program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Uvádí se, že finanční prostředky byly shromažďovány v Národním důchodovém rezervním fondu (National Pension Reserve Fund), aby se zabezpečilo financování části budoucích důchodových výdajů. Snížení vysokého primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak již předvídá program, a provádění strukturálních reformních opatření včetně těch, která omezí podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) posouzena jako vysoká. Podle programu má být v roce 2010 zavedena reforma důchodového systému ve veřejném sektoru pro nové zaměstnance ve státní službě. Výplaty důchodů by poté vycházely z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání namísto z konečného platu, zatímco věk pro odchod do důchodu by se zvýšil o rok na 66 let. Bude důležité zavést rozsáhlejší reformy k řešení předpokládaného zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Dne 3. března 2010 orgány zveřejnily „Národní důchodový rámec“, který stanoví jejich záměry ohledně důchodové reformy, včetně postupného zvyšování věku, kdy mají lidé nárok na státní důchod, ze současných 65 let na 68 let v roce 2028 (5).

(12) Irský střednědobý rozpočtový rámec obsahuje určité slabiny. Zejména se jedná o skutečnost, že rozpočtové cíle pro roky, na něž se rozpočet nevztahuje, a zvláště pak výdajové rámce, mohou být v následujících rozpočtech změněny. Jak ukázaly zkušenosti, je v důsledku toho pro orgány přijímající rozhodnutí o politikách obtížnější udržet linii obezřetné fiskální politiky, pokud existují (trvalé) neočekávané příjmy. Program potvrzuje důležitost robustního rozpočtového rámce a zdůrazňuje nedávné zavedení vyčíslených cílů konsolidačních balíčků na léta následující po rozpočtovém roce v dodatečném rozpočtu přijatém v dubnu 2009. Jak však bylo uvedeno výše, vyčíslené cíle stanovené pro pozdější roky v programu stability nevycházejí z konkrétních opatření. Bez poskytnutí dalších podrobností program uvádí, že jsou zvažovány další reformy, například zavedení závazných víceletých rámců pro běžné výdaje a fiskálního pravidla, které stanoví využívání budoucích neočekávaných zisků ke snížení schodku. Co se týče krátkodobějšího rozpočtového rámce, orgány sice zveřejňují měsíční výkazy vývoje příjmů a výdajů ústředních vládních institucí, avšak bude důležitý pravidelný přezkum rozpočtových plánů s vyšší než roční frekvencí za účelem omezení rizik odklonění od stanovených cílů.

(13) Prudký pokles příjmů zaznamenaný v souvislosti s korekcí na trhu s bydlením a rozsáhlejší recesí odhalil některé slabiny irského daňového systému, jako například úzkou daňovou základnu a vysoké spoléhání na zdanění transakcí s aktivy. Potřeba rozšířit daňovou základnu v souvislosti s komplexní střednědobou strategií byla klíčovým sdělením zprávy zveřejněné v září 2009 komisí pro zdanění zřízenou vládou. Tato zpráva spolu s doporučeními ke zlepšení programů veřejných výdajů uvedená ve zprávě, kterou v červenci 2009 zveřejnila zvláštní skupina „Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers“, bude podle programu informačními podklady pro budoucí vládní rozpočtovou strategii. Omezený počet doporučení již byl zohledněn v rozpočtu na rok 2010, a to včetně zavedení daně z uhlíku. Výše zmíněné reformy týkající se důchodového systému ve veřejném sektoru spolu s dalšími zvažovanými důchodovými reformami by podle programu měly dále zlepšit kvalitu irských veřejných financí.

(14) Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro rok 2010 uvedená v programu je v zásadě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Počínaje rokem 2011 však s přihlédnutím k rizikům ohrožujícím cílové hodnoty schodku není jisté, že rozpočtová strategie bude v souladu s doporučením Rady. Zejména cílové hodnoty schodku na období 2011–2014 musí být podloženy konkrétními opatřeními a plány na celé období je nutno posílit s ohledem na rizika, která vyplývají z méně příznivého růstu HDP a z odchylek na výdajové straně. Ze značného cyklického příspěvku ke konsolidaci předpokládaného v pozdějších letech programu v souladu s jeho příznivým makroekonomickým scénářem vyplývá, že průměrné roční strukturální úsilí, které je podle programu nezbytné k nápravě nadměrného schodku do roku 2014, nedosáhne 2 procentních bodů HDP, které doporučuje Rada. To posiluje závěr, že orgány by měly být připraveny přijmout další opatření nad rámec plánovaných konsolidačních balíčků, pokud se ukáže, že růst je nižší, než předpokládá program. Pokud nebudou tato rizika odpovídajícím způsobem řešena a konsolidační plány v plném rozsahu provedeny, rozpočtová strategie možná nebude do konce programového období stačit k obnově trendu postupného snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP. Také by bylo vhodné důsledně provádět konsolidační strategii programu vycházející ze značného úsilí, které již bylo vyvinuto, a to vzhledem k vysokým rizikům ohrožujícím dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vyplývajícím z očekávané změny výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva ve střednědobém horizontu, jakož i z rychlého předpokládaného zvyšování dluhu a pravděpodobné potřeby další podpory finančního sektoru.

(15) Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (6). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzvala Irsko, aby podalo zprávu o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Irsko toto doporučení částečně splnilo. Zejména jde o to, že konsolidační úsilí v pozdějších letech nevychází z obecnějších opatření.

Celkový závěr zní, že Irsko reagovalo rychle a rozhodně na prohlubování vládního schodku. I přesto, a v důsledku těžké recese, se schodek veřejných financí v roce 2009 dále prohloubil, avšak program předpokládá, že se bude v roce 2010 stabilizovat na úrovni 11,6 % HDP. Pro období po roce 2011 program předpokládá snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014, což je lhůta pro nápravu nadměrného schodku stanovená Radou. Dluh by měl kulminovat na úrovni kolem 84 % HDP v roce 2012 a pak by měl mírně klesat. Rozpočtové výsledky by mohly být během celého programového období horší než stanovené cílové hodnoty, hlavně v důsledku i) skutečnosti, že konsolidační úsilí plánované po roce 2010 není založeno na obecnějších opatřeních a v programu je uvedeno, že podléhá přezkumu v souvislosti s budoucími rozpočty; ii) optimistického makroekonomického výhledu v programu pro období po roce 2010; a iii) rizika překročení výdajů v roce 2010 a rovněž v dalších letech do té míry, že strategie, která má být ještě formulována, by měla spoléhat na omezování výdajů. Z výše uvedeného, jakož i z pravděpodobné potřeby dalších podpůrných opatření pro finanční sektor vyplývá, že rovněž míra zadlužení by mohla být vyšší, než je plánována v programu. I když významný rozsah úsporného balíčku pro rok 2010 je obecně v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009, bude důležité reagovat na výše uvedená rizika definováním opatření, která budou základem konsolidační strategie, a přijetím dodatečných konsolidačních opatření, pokud se ukáže, že růst je slabší, než předpokládá program, nebo pokud se naplní riziko odchylek na straně výdajů. Na základě výrazného úsilí, kterého již bylo dosaženo, by provádění důvěryhodné strategie fiskální konsolidace, jež by mělo být usnadněno silnějším rozpočtovým rámcem, mělo přispět k návratu k udržitelnému hospodářskému růstu. Aby toho mohlo být dosaženo, je také nutné znovu získat konkurenceschopnost prostřednictvím opatření na posílení růstu produktivity a vhodných mzdových politik a poskytovat nové dovednosti nově nezaměstnaným osobám a zvyšovat jejich kvalifikaci, aby se z nich nestaly dlouhodobě nezaměstnané osoby. Za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí budou kromě fiskálního konsolidačního úsilí důležité také další reformy důchodového systému. Tyto reformy by mohly účelně stavět na Národním důchodovém rámci z března 2010.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a rovněž ve světle doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009 Rada vítá významná konsolidační opatření, která byla provedena, a vyzývá Irsko, aby:

i) důsledně splnilo rozpočet na rok 2010 a podpořilo plánované konsolidační balíčky pro následující roky konkrétními opatřeními v rámci rozsáhlé konsolidační strategie s cílem dosáhnout doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 2 % HDP v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7, a zároveň bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že nastanou rizika týkající se skutečnosti, že makroekonomický scénář programu je optimističtější než scénář, na kterém je založeno doporučení podle čl. 126 odst. 7; podle výzvy uvedené v doporučení týkajícím se postupu při nadměrném schodku využilo veškeré příležitosti, včetně lepších hospodářských podmínek, aby urychlilo snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP;

ii) s ohledem na předvídaný podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rovněž očekávaný nárůst dluhu během programového období zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním dalších opatření v rámci důchodové reformy;

(iii) v zájmu omezení rizik ohrožujících korekci posílilo právní vymahatelnost svého střednědobého rozpočtového rámce a v průběhu roku pečlivě sledovalo plnění rozpočtových cílů.

Irsko se rovněž vyzývá, aby poskytlo více informací o tendencích a širších opatřeních, z nichž vychází zamýšlená konsolidace v pozdějších letech v rámci kapitol týkajících se postupu při nadměrném schodku v nadcházejících aktualizacích programů stability.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí (7) (8)

2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Reálný HDP (změna v %) PS pros. 2009 neuv. –7,5 –1,3 3,3 4,5 4,3 4,0 KOM listopad 2009 –3,0 –7,5 –1,4 2,6 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –1,4 –4,0 –0,9 2,3 3,4 3,0 neuv. Inflace HISC (%) PS pros. 2009 neuv. –1,7 –1,2 1,0 1,7 1,8 1,8 KOM listopad 2009 3,1 –1,5 –0,6 1,0 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 3,1 0,5 1,5 1,8 1,8 1,8 neuv. Mezera výstupu (8) (% potenciálního HDP) PS pros. 2009 0,0 –7,0 –7,6 –4,6 –2,2 –0,6 0,1 KOM listopad 2009 (9) –0,1 –7,2 –7,8 –5,4 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 0,5 –3,5 –4,1 –3,4 –1,6 –0,5 neuv. Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa (% HDP) PS pros. 2009 neuv. –2,0 0,6 1,2 1,6 1,6 1,3 KOM listopad 2009 –5,1 –3,1 –1,8 –1,4 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –6,3 –4,2 –3,5 –3,4 –3,0 –2,8 neuv. Veřejné příjmy (% HDP) PS pros. 2009 34,8 34,2 35,2 35,5 36,3 36,7 37,1 KOM listopad 2009 34,9 34,4 34,4 33,8 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 33,6 33,7 34,4 34,6 33,9 34,4 neuv. Veřejné výdaje (% HDP) PS pros. 2009 42,0 45,9 46,8 45,5 43,5 41,5 40,0 KOM listopad 2009 42,0 46,9 49,1 48,4 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 39,9 43,3 43,4 41,0 38,7 37,0 neuv. Saldo veřejných financí (% HDP) PS pros. 2009 –7,2 –11,7 –11,6 –10,0 –7,2 –4,9 –2,9 KOM listopad 2009 –7,2 –12,5 –14,7 –14,7 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –6,3 –9,5 –9,0 –6,4 –4,8 –2,6 neuv. Primární saldo (% HDP) PS pros. 2009 –6,1 –9,6 –8,8 –6,6 –3,4 –1 1 KOM listopad 2009 –6,1 –10,2 –11,3 –10,6 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –5,2 –7,3 –6,4 –3,5 –1,7 0,7 neuv. Cyklicky očištěné saldo (8) (% HDP) PS pros. 2009 –7,2 –8,9 –8,6 –8,2 –6,3 –4,7 –2,9 KOM listopad 2009 –7,1 –9,6 –11,5 –12,5 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –6,5 –8,1 –7,4 –5,0 –4,1 –2,4 neuv. Strukturální saldo (10) (% HDP) PS pros. 2009 –6,4 –9,3 –9,2 –8,2 –6,3 –4,7 –2,9 KOM listopad 2009 –7,1 –10,1 –11,5 –12,5 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 –6,2 –8,1 –7,4 –5,0 –4,1 –2,4 neuv. Hrubý veřejný dluh (% HDP) PS pros. 2009 neuv. 64,5 77,9 82,9 83,9 83,3 80,8 KOM listopad 2009 44,1 65,8 82,9 96,2 neuv. neuv. neuv. PS říjen 2008 40,6 52,7 62,3 65,7 66,2 64,5 neuv. Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

(1) Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2) Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3) Nárůst odvodů na sociální zabezpečení odráží kladný přenosový účinek opatření zavedených v dodatečném rozpočtu z dubna 2009. Kategorie „jiné příjmy“ se zvýší v důsledku vyššího přebytku centrální banky vyplaceného vládě v roce 2010 oproti roku 2009, zvýšených příjmů ze systémů záruk poskytnutých bankám, jakož i v důsledku jednorázového převodu aktiv důchodového fondu do veřejných prostředků ve výši 0,6 % HDP v roce 2010 po podobné operaci uskutečněné v roce 2009, která přinesla 0,4 % HDP.

(4) V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(5) Tyto reformní plány nejsou zahrnuty v odhadovaném dopadu stárnutí na veřejné finance uvedeném na začátku odstavce.

(6) Zejména nejsou poskytnuty údaje o nominálním efektivním směnném kurzu, růstu HDP v EU a růstu relevantních zahraničních trhů. Ještě důležitější je, že projekce příjmů a výdajů uvedené v programu představují spíše údaje technické povahy, a nikoli cíle jako takové.

(7) Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 byla vypracována na základě předběžných informací o plnění rozpočtu.

(8) Údaje, u nichž je uvedeno, že pocházejí z programu stability z října 2008, se ve skutečnosti vztahují k jeho dodatku z ledna 2009.

(9) Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(10) Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % a 0,0 %.

(11) Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2009 a 0,6 % HDP za rok 2010 (a snižují schodek); podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,5 % HDP za rok 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.