1.

Příloha I se mění takto: a) Oddíl 1 se nahrazuje tímto: „1. Statistika platební bilance Evropská centrální banka (ECB) vyžaduje statistiky platební bilance s dvojí periodicitou: měsíčně a čtvrtletně za příslušná referenční kalendářní období. Roční údaje se sestavují sečtením čtvrtletních údajů vykazovaných členskými státy za příslušný rok. Statistika platební bilance by měla být v nejvyšší možné míře v souladu s dalšími statistikami, které slouží k provádění měnové politiky, zejména s čvrtletními národními účty (včetně sektorových účtů) a měsíční měnovou a bankovní statistikou. 1.1. Měsíční statistika platební bilance Cíl Cílem měsíční platební bilance eurozóny je zachytit hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy (viz tabulka 1 v příloze II). Požadavky Je nezbytné, aby údaje byly použitelné pro výpočet platební bilance eurozóny. Vzhledem ke krátké lhůtě pro poskytování údajů o měsíční platební bilanci, vysokému stupni jejich agregace a jejich použití pro účely měnové politiky a devizových operací povoluje ECB, pokud je to nevyhnutelné, určitou odchylku od mezinárodních standardů (viz čl. 2 odst. 4). Vykazování na úplné akruální nebo transakční bázi se nevyžaduje. Pokud je to nezbytné ke splnění lhůty, přijme ECB odhady nebo předběžné údaje, pokud se výrazně neodchylují od mezinárodních standardů a pokud tyto odhady či předběžné údaje zajišťují dostatečnou kvalitu údajů. Pro každou obecnou kategorii transakcí je povinné členění na aktiva a pasiva (nebo na příjmy a výdaje u položek běžného účtu). Obecně je proto třeba, aby národní centrální banky u mezinárodních transakcí rozlišovaly mezi transakcemi s rezidenty jiných členských států eurozóny a transakcemi mimo eurozónu. Toto rozlišení provádějí národní centrální banky důsledně. Pokud dojde ke změně v členství v eurozóně, jsou národní centrální banky povinny provést změnu v definici složení zemí eurozóny ode dne, kdy změna členství nabude účinnosti. Národní centrální banky eurozóny v původním složení a národní centrální banka nového členského státu eurozóny musí poskytnout nejlepší odhady historických údajů pokrývajících rozšířenou eurozónu. Aby bylo za eurozónu možné provádět smysluplnou měsíční agregaci údajů v oblasti portfoliových investic, je třeba rozlišovat transakce s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny od transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro důchody z portfoliových investic. S ohledem na měnové vyjádření platební bilance jsou národní centrální banky povinny předkládat údaje v členění podle institucionálního sektoru. Pro měsíční platební bilanci je sektorové členění následující: — u přímých investic: a) instituce přijímající vklady kromě centrální banky; b) fondy peněžního trhu; c) vládní instituce; d) ostatní sektory, — u aktiv portfoliových investic a ostatních investic: a) centrální banka; b) instituce přijímající vklady kromě centrální banky c) fondy peněžního trhu; d) vládní instituce; e) ostatní sektory. S cílem sestavovat sektorové členění platební bilance, a tím umožnit sestavování měnového vyjádření, budou národní centrální banky povinny poskytovat údaje o čistých transakcích týkajících se portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, a to v členění podle institucionálního sektoru emitenta. Kromě toho se u pasiv portfoliových investic zahrne členění podle institucionálního sektoru tuzemského emitenta. Statistiky čistých transakcí v sektorovém členění se u pasiv portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých celkových národních pasiv příslušných sektorů a odpovídajících čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Národní centrální banky (a případně ostatní příslušné orgány) shromažďují údaje o portfoliových investicích podle jednoho z modelů uvedených v tabulce v příloze VI. 1.2. Čtvrtletní statistika platební bilance Cíl Cílem čtvrtletní platební bilance eurozóny je poskytnout podrobnější informace, které umožní další analýzu mezinárodních transakcí. Čtvrtletní údaje platební bilance tvoří též základ pro podrobné sledování hospodářství jednotlivých zemí. Tyto statistiky významně přispívají k sestavování sektorových a finančních účtů eurozóny a ke společnému zveřejňování platební bilance Unie a eurozóny ve spolupráci s Evropskou komisí (Eurostat). Požadavky Čtvrtletní statistiky platební bilance co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 4). Požadované členění čtvrtletních statistik platební bilance je uvedeno v tabulce 2 přílohy II. Harmonizované pojmy a definice používané v kapitálových a finančních účtech jsou uvedeny v příloze III. Členění čtvrtletního běžného účtu je podobné členění vyžadovanému u měsíčních údajů. U služeb a důchodů je však nezbytné, aby čtvrtletní údaje byly členěny podrobněji. V případě položky „ostatní investice“ na finančním účtu se ECB řídí požadavky šestého vydání Manuálu platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí (BPM6) vypracovaného Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Rozdíl spočívá ve způsobu členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je podrobnější, zůstává však slučitelné s členěním podle BPM6, kde má přednost členění podle nástrojů. Stejně jako podle BPM6 se oběživo a vklady odlišují od půjček a ostatních investic. Národní centrální banky jsou povinny rozlišovat mezi transakcemi s členskými státy eurozóny a všemi ostatními mezinárodními transakcemi. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro důchody z portfoliových investic. Národní centrální banky jsou rovněž povinny předkládat čtvrtletní údaje v členění podle institucionálního sektoru. Tento požadavek jde nad rámec standardních položek MMF. Národní centrální banky jsou povinny předkládat čtvrtletní údaje za tyto sektory: a) centrální banka; b) instituce přijímající vklady kromě centrální banky; c) fondy peněžního trhu; d) vládní instituce; e) investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu; f) pojišťovací společnosti a penzijní fondy; g) ostatní finanční instituce; h) nefinanční podniky a i) domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem. Pro sestavování statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny na straně pasiv podle sektoru emitentů, kteří jsou rezidenty eurozóny, jsou požadavky na čtvrtletní údaje podobné požadavkům na měsíční platební bilanci. V souladu se systémem národních účtů doporučuje BPM6, aby úroky byly zaznamenávány na akruální bázi. Tento požadavek se týká běžného účtu (důchody z investic) i finančního účtu.“; b) Oddíl 3 se nahrazuje tímto: „3. Statistika investiční pozice vůči zahraničí Cíl Investiční pozice vůči zahraničí je výkaz vnějších aktiv a pasiv eurozóny jakožto celku pro účely analýzy měnové politiky a devizového trhu. Přispívá zejména k hodnocení vnější zranitelnosti členských států a ke sledování toho, jak se vyvíjí držba likvidních aktiv v zahraničí ze strany sektoru držby peněz. Tyto statistické informace jsou klíčem k sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny. Čtvrtletní statistika investiční pozice vůči zahraničí tvoří též základ pro podrobné sledování hospodářství jednotlivých zemí, a to i v kontextu postupu při makroekonomické nerovnováze uskutečňovaného Evropskou komisí (*1). Požadavky Národní centrální banky jsou povinny poskytovat statistiku investiční pozice vůči zahraničí čtvrtletně ve formě stavů na konci období a přecenění z důvodu změn směnných kurzů nebo jiných cenových změn. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 4). ECB sestavuje investiční pozici vůči zahraničí za eurozónu jako celek. Členění investiční pozice eurozóny vůči zahraničí je uvedeno v tabulce 4 přílohy II. Investiční pozice vůči zahraničí zachycuje finanční stavy ke konci referenčního období v cenách ke konci období. Změny hodnoty stavů mohou být způsobeny následujícími faktory. Za prvé, část změny hodnoty v průběhu referenčního období bude způsobena finančními transakcemi, které se uskutečnily a byly zaznamenány v platební bilanci. Za druhé, část změn v pozicích na začátku a na konci příslušného období bude způsobena změnami cen vykázaných finančních aktiv a pasiv. Za třetí, pokud stavy znějí na jiné měny než na zúčtovací jednotku používanou pro investiční pozici vůči zahraničí, budou hodnoty ovlivněny též změnami směnných kurzů vůči jiným měnám. Jakékoli další změny, které nejsou způsobeny výše uvedenými faktory, budou považovány za důsledek jiných změn objemu během daného období. Řádné sladění finančních toků a stavů eurozóny vyžaduje, aby se rozlišovaly změny hodnot v důsledku změn cen, změn směnných kurzů a ostatních změn objemu. Oblast pokrytá investiční pozicí vůči zahraničí by se měla co nejvíce podobat oblasti pokryté z hlediska toků čtvrtletní platební bilancí. Pojmy, definice a členění jsou v souladu s pojmy, definicemi a členěním, které se používají v případě toků čtvrtletní platební bilance. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí by měly být v co nejširší míře v souladu s ostatními statistikami, zejména měnovou a bankovní statistikou a finančními účty. Stejně jako u měsíční a čtvrtletní platební bilance jsou národní centrální banky povinny ve svých statistikách investiční pozice vůči zahraničí rozlišovat mezi pozicemi vůči členským státům eurozóny a všemi ostatními mezinárodními pozicemi. Na účtech portfoliových investic se vyžaduje rozlišení mezi držbou cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny a cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistiky aktiv portfoliových investic eurozóny se sestavují agregací vykázaných aktiv v podobě cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistiky pasiv portfoliových investic eurozóny se sestavují konsolidací celkových národních pasiv a pozic v podobě držby cenných papírů vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny. Aktiva a pasiva portfoliových investic se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně ze stavových údajů. Národní centrální banky (a případně jiné příslušné statistické orgány) shromažďují alespoň čtvrtletní stavy aktiv a pasiv portfoliových investic podle jednotlivých cenných papírů podle jednoho z modelů uvedených v tabulce v příloze VI. (*1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).“;"