ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Existuje nebezpečí, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá. Zvláště pokud jde o rok 2005, kdy jsou rezervy velmi malé, mohou hospodářský růst nižší než předpokládaný, malé odchylky od plánované nápravy rozpočtu přesahující 2 % HDP, jakož i rizika spojená s některými jednorázovými opatřeními a možná změna zařazení společnosti ANAS odpovídající za údržbu silnic znamenat riziko překročení referenční hodnoty 3 % HDP. V roce 2006 a v následujících letech nelze s ohledem na zkušenosti z minulosti vyloučit, že finanční náprava potřebná pro dosažení cílů uvedených v programu je podhodnocena. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že by rozpočtová strategie uvedená v programu poskytovala dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech alespoň do roku 2006. Ani dostatečně nezajišťuje, že do konce doby platnosti programu bude dosažen střednědobý cíl téměř vyrovnaného rozpočtového stavu podle Paktu stability a růstu.
4.

Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, by opatření ohlášená německými orgány v listopadu roku 2004 měla postačovat k tomu, aby se schodek snížil na 2,9 % HDP v roce 2005, zatímco prognóza útvarů Komise z října roku 2004 předpokládala schodek ve výši 3,4 %. Rozpočtová situace však zůstává zranitelná. Odstranění nadměrného schodku vyžaduje účinné a úplné provedení všech předpokládaných opatření a případně i dalších opatření v případě nepříznivého vývoje, který by mohl ohrozit cílovou hodnotu schodku pod úrovní 3 % HDP v roce 2005. V období po roce 2005 by mohl být rozpočtový výsledek horší, než se v programu předpokládá, přestože schodek veřejných financí pravděpodobně pod úrovní 3 % HDP zůstane. Vzhledem ke zlepšení cyklicky očištěného salda ke konci doby platnosti programu o méně než 0,5 procentního bodu je úprava předpokládaná v aktualizaci dosti mírná, a to i přes provedení významných strukturálních reforem, které pravděpodobně sníží střednědobé výdaje. Mimoto se cesta k nápravě rozpočtu ke konci doby platnosti programu jeví jako spíše optimistická. Jednorázová opatření vyhlášená v listopadu roku 2004 za účelem snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2005 navíc do určité míry oslabují rozpočtovou situaci ke konci doby platnosti programu a v následujících letech.
(3)

Dne 3. června 2003 Rada rozhodla, že Francie vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě ohledně „situace Německa a Francie v souvislosti s jejich povinností v rámci postupu při nadměrném schodku vyplývající z rozsudku Soudního dvora“, přijatém 14. prosince 2004 (2), došla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu k odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry Rady z listopadu 2003 měly právní účinek, dokud je Soudní dvůr nezrušil. Prvotním cílem rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2005 schodek pod 3 % HDP. Dalším cílem programu je zajistit trvalé snižování schodku veřejných financí v následujících letech. Předpokládá se, že počínaje rokem 2005 bude schodek trvale klesat o 0,6 – 0,7 procentního bodu HDP za rok, aby v roce 2008 dosáhl úrovně 0,9 % HDP. Tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí o něco příznivějšího makroekonomického scénáře. Podle výpočtů Komise založených na předpovědích programu a společně schválené metodiky se cyklicky očištěné saldo rovněž zlepší přibližně o 0,6 – 0,7 procentního bodu ročně počínaje rokem 2005 a v roce 2008 dosáhne – 0,7 % HDP. Stejně jako u předchozích aktualizací je střednědobá rozpočtová strategie založena na stanovení víceletých cílů pro zvyšování veřejných výdajů v reálných hodnotách, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP zejména v důsledku provádění strukturálních reforem.
(10)

Zdá se, že Finsku hrozí malé riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnoucí obyvatelstvo. Míra hrubého dluhu je v současné době pod hranicí refereční hodnoty 60 % HDP a očekává se, že pod touto hodnotou zůstane v průběhu větší části období výhledu, který je prodloužen do roku 2050. Dostatek finačních prostředků na sociální zabezpečení a současný příznivý stav rozpočtu přispívají k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. V dlouhodobém výhledu by se však mohlo objevit riziko udržitelnosti veřejných financí související se zvýšením výdajů na důchody. Udržení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva na přiměřené úrovni, včetně úspěšného provedení nedávných reformních opatření směřujících ke zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu a současné zachování zdravého stavu rozpočtu by měly být klíčovými prvky pro snižování rizik udržitelnosti veřejných financí (4).
(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Maďarsko má nadměrný schodek, a vydala doporučení podle čl. 104 odst. 7, že tato situace má být napravena nejpozději do roku 2008 v souladu se způsobem narovnání uvedeném v květnovém konvergenčním programu Maďarska. Po rozhodnutí učiněném v lednu 2005 o neplnění podle čl. 104 odst. 8, Rada dne 8. března 2005 podruhé vydala doporučení podle čl. 104 odst. 7, v kterých zachovala rok 2008 jako cílový rok, do kterého má být nadměrný schodek odstraněn. Rada maďarským orgánům doporučila, aby podnikly účinné kroky k dosažení cílového schodku pro rok 2005, jak stanoví aktualizovaný konvergenční program, a aby podmínily načasování a realizaci případného snižování daní dosažením plánovaných schodků z téhož konvergenčního programu. To samé bylo obsaženo ve stanovisku Rady k aktualizaci konvergenčního programu pro rok 2004 přijatém dne 8. března 2005. Aktualizace nadále počítá s odstraněním nadměrného schodku do roku 2008. Předpokládaný vývoj schodku je 6,1 % HDP v roce 2005, 4,7 % HDP v roce 2006, 3,3 % HDP v roce 2007 a 1,9 % HDP v roce 2008, což představuje roční snížení o 1,4 procentní bod HDP. Časový profil primárního přebytku je obdobný. Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s vlivem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci kapitálově krytých penzijních fondů v rozmezí od 1 % do 1,5 % HDP, které se zohlední do sdělení na jaře 2007 (2). Cíl pro rok 2005 byl v září 2005 maďarskými orgány zvýšen z 3,6 % HDP uvedených v aktualizaci z prosince 2005 na 6,1 % HDP. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 naznačila, že tohoto revidovaného cíle pro rok 2005 lze dosáhnout. Poslední dostupné finanční údaje tento názor potvrdily.
(8)

S ohledem na takové posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě slučitelný s nápravou nadměrného schodku dle doporučení Rady do roku 2007. Rozpočtová strategie uvedená v programu však nutně nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle programu do roku 2010, jak předpokládá program. V roce 2008 (v roce, který následuje po odstranění nadměrného schodku rozpočtu) rozvrh změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Konkrétně v roce 2008, kdy se podle cyklických podmínek předpokládá pozitivní vývoj (3), se zlepšení strukturálního salda pohybuje pouze okolo 0,25 % HDP.
(8)

Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu a podle společně dohodnuté metodiky se odhaduje, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a od jednorázových a jiných prozatímních opatření) během programového období zlepší téměř o 3,5 % procentních bodů. Předpokládá se, že během celého programového období bude převládat přísný přístup k rozpočtu, a to již na počátku období. Strukturální deficit by se měl posunout z 5 % HDP v roce 2005 na přibližně 3,5 % HDP v roce 2006, v roce 2007 na 2,5 %, v roce 2008 na 1,75 % a v roce 2009 na 1,25 % HDP. Plánované fiskální úsilí se bude odehrávat na pozadí zmenšující se negativní mezery výstupu. Programe stanoví střednědobý cíl pro strukturální schodek rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ve výši „kolem“ – 0,5 % HDP, avšak neusiluje o dosažení této hodnoty do konce trvání programu. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je podle současného hodnocení přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce.
(10)

Pokud by došlo k naplnění výše uvedených rizik, trvalé a udržitelné snižování schodku pod hranici 3 % HDP by si vyžádalo v roce 2006 další opatření. Strukturální změna plánovaná na rok 2006 je téměř 0,5 % HDP. Poté už tempo úprav směřujících k naplnění střednědobého cíle a vyplývajících z programu odpovídá Paktu o stabilitě a růstu, v němž je stanoveno, že v eurozóně a členských státech ERM-II se má strukturální saldo zlepšovat každoročně a orientačně o 0,5 % HDP. Avšak dojde-li k naplnění výše uvedených rizik, není dosažení střednědobého cíle do roku 2010 zajištěno. Zdá se, že rozpočtová strategie z programu nezajišťuje ani dostatečně bezpečnou rezervu proti překročení prahového schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech do konce programového období.
(9)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládá program. Existují rizika spojená s příznivým makroekonomickým scénářem a chybí informace ohledně opatření plánovaných na konci programu. Navíc stále nejsou známy některé statistické údaje Eurostatu (odhad přebytků finančních prostředků na sociální zabezpečení), které by mohly vést k úpravě schodku až do roku 2005 směrem nahoru, což by mělo účinky i v roce 2006 a v dalších letech. Nicméně Eurostat neklasifikoval ani jednorázové příjmy plánované na rok 2006, které by mohly schodek snížit.
(3)

Dne 5. července 2004 se Rada usnesla, že Kypr má nadměrný schodek. Podle čl. 104 odst. 7 doporučení Rady ze stejného dne by měl být nadměrný schodek odstraněn do roku 2005. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu na období 2004 – 2008 vyzvala Rada Kypr, aby provedl důsledně opatření uvedená v konvergenčním programu za účelem snížení schodku pod hranici 3 % DPH do roku 2005 a zajistil tak, aby míra zadlužení do tohoto data klesla, a aby pokračoval v důchodové reformě a reformě zdravotnictví.
(3)

Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k předchozí aktualizaci programu stability vyzvala Rada Itálii, aby: zajistila dosažení plánovaného cíle v oblasti schodku na rok 2005, do roku 2008 dosáhla téměř vyrovnaný stav rozpočtu a zajistila rychlejší likvidaci zadluženosti v poměru k HDP a současně věnovala zvláštní pozornost dalším faktorům, které zvyšují zadluženost, kromě čistého čerpání úvěrů. Dne 28. července 2005 se Rada usnesla, že Itálie má nadměrný schodek. Podle doporučení Rady ve smyslu čl. 104 odst. 7 z téhož dne musí být nadměrný schodek odstraněn do roku 2007. Dne 22. února schválila Komise sdělení se závěrem, že budou-li plně realizována opatření, která Itálie podnikla do Radou stanoveného termínu (12. ledna 2006), bude to v souladu s rozvrhem konsolidace uvedeném v doporučení Rady.
(9)

Zdá se, že rizika pro rozpočtovou strategii jsou vcelku vyvážená a výsledek plnění rozpočtu by mohl být po roce 2006 dokonce o trochu lepší než se očekává. Na druhé straně aktuální ukazatele signalizují strmý nárůst hospodářské aktivity; předpokládá se totiž, že schodek za rok 2005 byl podstatně nižší a po roce 2006 existuje pozitivní riziko pro rozpočtové výhledy z programu, pokud se ukáže, že cena ropy bude vyšší, než se předpokládalo v programu, neboť na rozpočtu by se v tom případě mohly příznivě projevit vyšší příjmy z prodeje plynu, přičemž prognóza růstu je už konzistentní s touto vyšší cenou ropy. Lepší než předpokládaný výsledek v roce 2005 může naopak mít také negativní účinek přenášený do dalších let. Dosud není navíc jasné, zda se podaří plně docílit předpokládaných rozpočtových úspor díky reformám systému zdravotní péče a sociálního zabezpečení, které vstoupily v platnost počátkem roku 2006, jelikož behaviorální účinky těchto reforem zatím není možné přesně vyhodnotit.
(9)

Pokud jde o rok 2006, považují se rizika rozpočtového výsledku za vyrovnaná. V období po roce 2007 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než předpokládá program. Omezení sociálních výdajů, které není v programu upřesněno, ale které má být hlavním prvkem rozpočtových úprav, předpokládá přísné provádění plánů. Sociální výdaje byly jednou z hlavních příčin nesplnění rozpočtových cílů v předchozích programech. Pokud by bylo plánované omezení sociálních příspěvků provedeno beze zbytku, aniž by byly dosaženy odpovídající výdajové cíle, mohly by být rozpočtové cíle ohroženy. Nižší růst by navíc mohl mít za následek nižší příjmy, které by za účelem udržení plánované míry schodku mohly být je ztěží kompenzovány dalším snížením výdajů. Program dále ohlašuje reformy systému daně z příjmu právnických osoby do roku 2008, zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče, které by mohly mít v případě, že nebudou plně financovány, jak předpokládá daný program, krátkodobě negativní dopad na schodek.
(7)

Aktualizace programu předpokládá snížení schodku v rozpočtovém roce 2005/06 z hranice přesahující 3 % HDP na úroveň pod touto 3 % hodnotou v roce 2006/07. Dále se předpokládá, že se schodek do roku 2010/11 sníží na úroveň 1,5 % HDP. Primární saldo veřejných financí, které se v roce 2005/06 odhaduje jako schodek ve výši 1 % HDP, dosáhne v roce 2008/09 rovnováhy a do roku 2010/11 vykáže přebytek ve výši 0,5 % HDP. Zlepšení nominálního salda je především způsobeno zvýšením příjmů, částečně díky předpokládanému cyklickému zlepšení hospodářství a částečně díky zvýšení podílu daní na HDP. Aktualizovaný program předpokládá menší diskreční fiskální zpřísnění v letech 2006/07 a 2007/08, které má být trvalé. Předpokládá se, že se podíl výdajů do roku 2007/08 zvýší díky plánovanému zvýšení výdajů na veřejné služby a veřejné investice. Předpokládá se, že se čisté investice do veřejného sektoru (včetně kapitálových grantů soukromému sektoru) zvýší z 1,6 % HDP v roce 2004/05 na 2,25 % HDP do roku 2006/07 a dále zůstanou neměnné jako procentní vyjádření HDP. Předpokládá se, že se růst běžných výdajů po roce 2007/08 výrazně zpomalí. Plánuje se tedy, že se schodek do roku 2008/09 výlučně využije na financování veřejných investic. V porovnání s aktualizací z roku 2004 se předpoklady schodku pro roky 2005/06 a 2006/07 upravily v souladu s hospodářským vývojem směrem nahoru, zatímco ze střednědobého hlediska se přiblíží stavu uvedenému v předcházející aktualizaci.
(7)

Aktualizovaný program usiluje o vytvoření takových podmínek, které by zajistily úspěšné zapojení do HMU a zároveň dosažení průměrných úrovní příjmů v EU. Rozpočtová strategie je nasměrována tak, aby se schodek veřejných financů udržel výrazně pod úrovní 3 % HDP a aby byly splněny plány ohledně dosažení střednědobého cíle stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu do roku 2008. Program vyhlašuje opatření daňové reformy vedoucí ke snížení podílu příjmů jako procenta HDP o 1,8 % a dále opatření na straně výdajů, která povedou ke snížení podílu výdajů o 2,5 % HDP. Program předpokládá, že cesta vedoucí ke konsolidaci bude mít těžiště na konci programového období. Očekává se, že na počátku programového období se schodek veřejných financí bude pohybovat na úrovni 1,7 % HDP a poté se v roce 2007 mírně sníží na 1,4 % HDP a v roce 2008 na 1,0 % HDP. Nová aktualizace ve srovnání s předcházejícím programem odkládá cíl, kterým je dosažení schodku ve výši 1 % HDP, o jeden rok, a to s ohledem na změněnou orientaci rozpočtové politiky a na pozadí prakticky nezměněného makroekonomického scénáře.
(4)

Co se týče plnění rozpočtu v roce 2005, prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2005 předpokládá pro rok 2005 vyrovnaný rozpočet veřejných financí, což je i přes značně nižší růst HDP v souladu s cílem uvedeným v předchozí aktualizaci stabilizačního programu. Statistické zaznamenávání některých jednorázových transakcí je však ještě třeba vyjasnit s Eurostatem a mohlo by tak dojít k jednorázovému značnému nárůstu výsledného schodku v roce 2005 (2), tím by se ovšem nijak záporně neovlivnil výsledek rozpočtu pro období let 2006 – 2009.
(10)

S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí být rozpočtová strategie v programu dostatečná k zajištění toho, že střednědobý cíl programu bude splněn do roku 2008. Pokud však bude rozpočtová strategie prováděna tak, jak je uvedeno v programu, bude patrně postačující pro dosažení takového stavu rozpočtu ve strukturálním vyjádření, který může být v rámci paktu považován na konci programového období za přiměřený. Navíc rozpočtová strategie v programu patrně zajišťuje v průběhu celého programového období dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být většího rozsahu a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek by mohly být změny menšího rozsahu. Ačkoli podle útvarů Komise by tyto změny mohly být v ročním průměru pomalejší než program předpokládá, byly by stále ještě slučitelné s požadavky uvedenými v paktu, zejména s ohledem na zápornou mezeru výstupu po celé programové období.
(8)

Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky sníží v průměru o 0,5 % HDP ročně. Úprava se týká pozdějšího období, přičemž se v roce 2007 výrazně zvýší jak nominální, tak strukturální hodnota. Program stanoví střednědobý cíl stavu rozpočtu na úrovni strukturálního deficitu ve výši 0,8 % HDP a dosažení takového stavu předpokládá do roku 2008. Střednědobý cíl programu je podobný minimálnímu orientačnímu cíli poskytujícímu dostatečnou rezervu proti překročení 3 % referenční hodnoty stanovené pro schodek veřejných financí. Dosažením tohoto schodku by tedy měla být zajištěna i tato dostatečná rezerva. Střednědobý cíl programu lze navíc v rámci současného hodnocení považovat za přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného Paktem o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.
(7)

Podle výpočtů útvarů Komise provedených na základě programu podle společně dohodnuté metodiky se během programového období předpokládá pouze mírné zlepšení strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného rozpočtového salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření (přibližně o 0,75 procentního bodu HDP). Plánované fiskální úsilí se soustředí do závěru období a do let, kdy se předpokládá záporná mezera výstupu. Aktualizovaný program určuje střednědobý cíl pro stav rozpočtu tak, jak je uveden v Paktu o stabilitě a růstu, v hodnotě strukturálního salda ve výši „přibližně 1 % HDP“ a klade si za cíl dosáhnout tohoto stavu v posledním roce programového období. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl, který zajistí bezpečnou rezervu proti vzniku nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je v rozmezí stanoveném pro eurozónu a členské státy ERM II v Paktu o stabilitě a růstu a v souboru pravidel a přiměřeně zohledňuje míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce v dlouhodobém výhledu. Ctižádostivější stavy rozpočtů, než jaké byly doposud plánovány, by však s ohledem na výše uvedená rizika pro udržitelnou hospodářskou konvergenci byly vhodnější.
(8)

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Dosavadní obezřetné plánování rozpočtu na jedné straně naznačuje, že výsledky by mohly být lepší než plánované (jak tomu bylo v roce 2004 a jak útvary Komise předpokládají i pro rok 2005). Předpoklady růstu, z nichž vychází rozpočet, byly obvykle realistické a předpoklady daňové elasticity opatrné. Rozpočtové výdaje navíc nebyly vždy plně využity, hlavně kvůli možnosti přenášet nevyužité prostředky z minulých rozpočtových let. Program se na druhé straně zmiňuje o několika (navrhovaných) opatřeních v oblasti sociálních výdajů, které by výdaje v tomto okruhu spíše zvýšily než snížily, jak se plánuje v programu. V roce 2004 se kromě toho nahromadily nevyčerpané a přenosné výdaje ve výši 1 % HDP a útvary Komise předpokládají, že jejich objem v roce 2005 dále poroste. Kdyby se tyto značně vysoké přenosné částky utratily spolu se všemi kalkulovanými výdaji zahrnutými do rozpočtu, což nelze vyloučit zvláště ve volebním roce 2006, mohly by být rozpočtové výsledky horší než plánované – zejména v roce 2006. Předpoklady růstu v posledním roce programu jsou navíc příznivé.
(4)

Rozpočtová strategie programu je nasměrována tak, aby bylo do roku 2009 prostřednictvím dlouhodobé konsolidace dosaženo střednědobého cíle stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Probíhající daňová reforma a řada opatření na úsporu výdajů vedly během programového období ke značnému poklesu příjmů a výdajů vyjádřených jako podíl na HDP. Do roku 2008, kdy příslušné podíly budou klesat víceméně stejným způsobem, by se měl celkový schodek veřejných financí pohybovat kolem 1,5 % HDP. V roce 2009 klesne schodek na 1,0 %, protože snížení výdajů převáží ztráty příjmů. Primární saldo se zpočátku zhorší z 0,1 % HDP v roce 2006 na – 0,3 % HDP v roce 2008, teprve v roce 2009 se očekává zlepšení na 0,3 % HDP. Ve srovnání s poslední aktualizací konvergenčního programu by podle programu stability mělo být dosaženo cíle nominálního schodku ve výši 1 % HDP o rok později, kdy bude makroekonomický scénář příznivější.
4)

Hlavním cílem střednědobé strategie programu je zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí a vyrovnaných financí ústřední vlády za normálních podmínek hospodářského růstu. Očekává se, že souhrn veřejných financí a primární přebytek budou mít mírně klesající tendenci a do roku 2010 klesnou o 0,5 % HDP. Snížení příjmů, které vyplývá z postupného provádění balíčku daňových škrtů, a to až do roku 2007, je téměř vyrovnáno omezením podílu výdajů následkem výdajových stropů vládního rozpočtu a iniciativou reforem veřejného sektoru. Přestože se rozpočtová strategie oproti předcházející aktualizaci nezměnila, rozpočtové cíle byly zvýšeny o 1 % HDP každý rok z důvodu přenesení výsledku z roku 2005, který byl vyšší, než se očekávalo, a z důvodu lepších vyhlídek růstu.
6)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou do roku 2007 vesměs vyrovnaná, rozpočtové výsledky by však od roku 2008 mohly být horší, než je v programu plánováno. Rozpočtová strategie se opírá o významný nárůst poměru příjmů k HDP a podstatné snížení poměru veřejné spotřeby k HDP, které by mohlo být lépe odůvodněno, pokud se vezme v úvahu střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí, který není dostatečně závazný. Zatímco pravděpodobný přenos na základě dosaženého schodku v roce 2006, který byl nižší než se očekávalo, znamená, že by cíle na rok 2007 mohlo být dosaženo, nedostatek podrobných informací o plánovaných opatřeních vyvolává značnou nejistotu, pokud jde do dosažení rozpočtových cílů od roku 2008.