ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Spojené království je v rámci zemí skupiny G7 dlouhodobě ekonomikou s nejnižšími kapitálovými investicemi, měřeno jako podíl na HDP. Investice se prudce snížily také během finanční krize a oživení soukromých investic po krizi stagnuje. Míra investic Spojeného království do výzkumu a vývoje činila v minulém desetiletí přibližně 1,7 % HDP, což je pod průměrem Unie. Spojené království prostřednictvím své průmyslové strategie stanovilo pro celou ekonomiku cíl ve výši 2,4 % HDP do roku 2027 a 3 % v dlouhodobějším horizontu. Investice do výzkumu a vývoje jsou soustředěny do omezeného počtu společností a regionů. Tyto rozsáhlé nedostatky ve fyzickém a lidském kapitálu jsou jednou z hlavních příčin relativně nízké a stagnující produktivity práce ve Spojeném království.
(20)

Výsledky vzdělávání jsou stále slabé a nadále je silně ovlivňuje socioekonomické postavení rodičů. To svědčí o problémech ohledně kvality a inkluze v systému vzdělávání a odborné přípravy. Bulharsko nedostatečně investuje do vzdělávání, zejména do předškolního a základního vzdělávání, což jsou dvě oblasti, které mají zásadní význam pro vytváření rovných příležitostí od raného věku. Účast na kvalitním předškolním vzdělávání a péči je nízká, a to zejména u Romů a dětí z jiných znevýhodněných skupin. Míra předčasného odchodu ze vzdělávání je stále vysoká, což má negativní dopad na budoucí zaměstnatelnost a na výsledky trhu práce. Význam odborného vzdělávání a přípravy pro trh práce a dostupnost duálního odborného vzdělávání a přípravy jsou i nadále nedostatečné. I když některá opatření probíhají, je třeba vyvinout další úsilí, aby se zajistilo, že dovednosti absolventů vysokých škol pomohou důsledně řešit krátkodobý a střednědobý nedostatek dovedností. Bylo zavedeno několik opatření pro rekvalifikaci učitelů a zatraktivnění tohoto povolání. Programy formálního vzdělávání a vzdělávání dospělých určené pro učitele však musí být ještě více podpořeny a stále je zapotřebí úsilí ke zlepšení pracovních podmínek pedagogických pracovníků.
1.

Aby se zabránilo padělání přenosných dokumentů vydaných institucí členského státu, které prokazují postavení osoby pro účely uplatňování nařízení (ES) č. 883/2004 a č. 987/2009, doporučuje se, aby tyto dokumenty měly ověřovací prvky, a to: a. pokud se přenosné dokumenty vydávají manuálně, měly by zahrnovat vlastnoruční podpis a inkoustové razítko a měly by být vytištěny oboustranně. Listy by měly být spojeny tak, aby je nebylo možné snadno oddělit. Toho lze dosáhnout například tím, že se horní levý roh přeloží, sepne a na rubové straně orazítkuje; b. pokud se přenosné dokumenty vystavují elektronicky, měly by mít na každé straně uvedeno pořadové nebo identifikační číslo. Vlastoruční podpis a inkoustové razítko nejsou v takovém případě nutné.
(18)

Daňová politika hraje během omezení volného pohybu osob důležitou úlohu při podpoře domácností a podniků během šíření onemocnění COVID-19 a bude mít klíčový význam pro podporu hospodářského oživení po skončení krize COVID-19. Rakouskou daňovou skladbu charakterizuje vysoké zatížení práce, zatímco potenciál z majetkových a ekologických daní zůstává do značné míry nevyužit; zefektivnit by přitom bylo možné i daně spotřební. Daňové reformy by mohly pomoci přeorientovat daňovou skladbu na zdroje, které tolik nezatěžují inkluzivní a udržitelný růst, a poskytnout pevný základ pro oživení. Zejména nedostatečně využité daně z alkoholu a tabáku, znečištění a spotřeby zdrojů znamenají nevyužitý motivační účinek a příjmový potenciál. Nerovnoměrná, avšak obecně nízká úroveň zdanění energie oslabuje jeho účinnost a účelnost jakožto nástroje politiky, který má motivovat ke spotřebě prospívající životnímu prostředí. Zejména jednotné zdanění emisí CO2 by posílilo konkurenceschopnost energetických zdrojů šetrných ke klimatu a vytvořilo by fiskální prostor pro snížení počtu daní s rušivějším účinkem. Vyšší zdanění energie v souvislosti s CO2 by pomohlo internalizovat sociální náklady na znečištění, vést spotřebitele k tomu, aby více využívali energii z obnovitelných zdrojů, a motivovat investory k investicím do technologií šetrných ke klimatu. V neposlední řadě by větší využívání daní z majetku mohlo napomoci tomu, aby se daňový systém stal spravedlivějším, zejména s ohledem na to, že v Rakousku přetrvává vysoká majetková nerovnost. Především v případě periodické daně z nemovitostí a daně dědické se ukázalo, že jsou relativně prorůstové a progresivní, takže by neměly být přehlíženy při vytváření daňových příjmů určených k obnově veřejných financí.
(7)

Je třeba přijímat průběžná opatření, aby se šíření pandemie COVID-19 omezilo a udrželo pod kontrolou, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky pandemie prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout ponaučení z krize.
(21)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Při řešení problémů, které urychlila současná krize COVID-19, mohou pomoci cílená politická opatření, včetně investic do odvětví s nejlepšími vyhlídkami na zvýšení potenciálního růstu v širší ekonomice Podpořit dlouhodobý růst produktivity a udržet silnou inovační kapacitu mohou pomoci zejména investice do výzkumu a vývoje, jež jsou součástí úkolově orientované politiky pro klíčová odvětví a inovace (10), a lidský kapitál. To platí zejména pro začínající a rozvíjející se podniky a inovativní malé a střední podniky, které mají zásadní význam pro posilování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst. K plnění širších společenských cílů, včetně nutnosti zajistit udržitelný hospodářský růst při efektivním využívání zdrojů, mohou zásadním způsobem přispět investice do iniciativ v rámci nizozemské dohody o klimatu a národního plánu v oblasti energetiky a klimatu, jejichž účelem je zmírňování změny klimatu a podpora transformace energetiky. A zapotřebí jsou rovněž investice do nového bydlení s cílem zmírnit současnou bytovou nouzi. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Nizozemsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Nizozemsku z roku 2020. To by Nizozemsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(22)

Na podporu hospodářského oživení bude důležité přednostně realizovat veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podporovat soukromé investice, mimo jiné prostřednictvím příslušných reforem. Investice stimulující růst na podporu výzkumu a inovací, digitalizace, konektivity a ekologické transformace přispějí k obnově portugalského hospodářství a jeho přesměrování na dlouhodobý udržitelný růst. Investice do dopravní infrastruktury by mohly řešit okrajovou polohu Portugalska zejména tím, že se odstraní mezery ve spojení železničních tratí se Španělskem a umožní využívání nedostatečně využívaných možností portugalských přístavů. Z portugalského integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu vyplývá potřeba významných investic pro řešení transformace v oblasti energetiky a klimatu. Stále existuje široký prostor pro zlepšení energetické účinnosti budov a snížení spotřeby energie v podnicích. Lepší energetická propojenost v rámci Iberského poloostrova by umožnila větší konkurenci a usnadnila by zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Investice mohou rovněž přispět k včasné reakci na nepříznivé účinky změny klimatu, jako jsou povodně a lesní požáry, jakož i ke zlepšení vodního hospodářství a nakládání s odpady a k rozvoji potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Portugalsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Portugalsku z roku 2020. Portugalsko by tak mohlo tento fond optimálně využít.
(25)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Jednou z takových investic by mohlo být urychlení ekologické transformace prostřednictvím udržitelných projektů, např. přechodem od uhelných dolů a výroby elektřiny z uhlí. Investice do ekologické transformace, které jsou popsány ve slovinském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, mohou krátkodobě povzbudit oživení a situaci po pandemii COVID-19 ve střednědobém horizontu. Může mezi ně patřit zvýšení stávajícího nízkého podílu energie z obnovitelných zdrojů, posílení energetické infrastruktury, snížení znečištění ovzduší, které je ve slovinských městech a velkoměstech nad průměrem EU, posílení oběhového hospodářství, podpora sociálního podnikání a zintenzivnění úsilí o omezení potenciálních dopadů na regiony a odvětví, která jsou transformací nejvíce dotčena. Pokud by v rámci opatření na podporu oživení nebyla věnována dostatečná pozornost čisté energii a investicím v oblasti klimatu, byl by současný pokles emisí jen krátkodobý a Slovinsko by se mohlo dostat do zpoždění v plnění svých klimatických cílů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Slovinsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovinsku z roku 2020. To by Slovinsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(23)

Na podporu hospodářského oživení bude důležité realizovat vyspělé veřejné investiční projekty a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Chorvatsko by mělo podpořit investice do odvětví podporujících růst, a přispět tak k zelené a digitální transformaci. Moderní a robustní digitální infrastruktura má zásadní význam pro digitální transformaci veřejné správy a podniků. V souvislosti s digitální transformací jsou nezbytným předpokladem investice do sítí s velmi vysokou kapacitou, včetně sítě 5G. Investice by měly podpořit cíle Chorvatska v oblasti dekarbonizace a transformace energetiky nastíněné v chorvatském národním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Chorvatsko má zvláštní prostor a příležitost investovat do udržitelné městské a železniční dopravy, energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a environmentální infrastruktury. Navíc pokud jde o hospodaření s vodou a nakládání s odpady, Chorvatsko značně zaostává za průměrem Unie a pro udržení hospodářského rozvoje Chorvatska jsou nutné investice. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Chorvatsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Chorvatsku z roku 2020. To by Chorvatsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(2)

V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.
Pro zlepšení fiskální udržitelnosti, posílení růstového potenciálu a navození podmínek pro účinné proticyklické fiskální politiky v případě útlumu mají nadále zásadní význam fiskální strukturální reformy. Dobře fungující vnitrostátní fiskální rámce spolu s pravidelným a důkladným přezkumem výdajů a účinným a transparentním zadáváním veřejných zakázek mohou zvýšit efektivitu a účinnost veřejných výdajů a zlepšit věrohodnost a kvalitu fiskálních politik. Pokud by se zdokonalila skladba vnitrostátních rozpočtů na straně příjmů i výdajů, včetně přesunu zdrojů směrem k veřejným investicím v rámci kvalitně koncipovaných investičních strategií a rozvoje nástrojů pro sestavování rozpočtů zohledňující environmentální aspekty, zvýšil by se růstový dopad veřejných rozpočtů, zlepšila by se produktivita a začaly by se řešit naléhavé dlouhodobé úkoly související s přechodem na ekologické a digitální ekonomiky. Základem pro vytvoření efektivnějších a spravedlivějších daňových systémů je zjednodušit je a modernizovat a zabránit daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, především opatřeními proti agresivnímu daňovému plánování, a to s ohledem na probíhající diskuse v inkluzivním rámci Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) o zbývajících tématech eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS). Lehkost, s níž se mohou mobilní prostředky pohybovat v rámci eurozóny, patří k základům vnitřního trhu, ale také rozšiřuje prostor pro daňovou soutěž. Koordinace mezi členskými státy má tudíž zásadní význam, aby se řešilo přesouvání zisku i škodlivé daňové praktiky a zabránilo se obecně „závodům“ o co nejnižší zdanění právnických osob.

V této snaze by mohla mít velký význam práce usilující o dosažení dohody na společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a také o dosažení dohody v inkluzivním rámci OECD o zbývajících tématech BEPS s cílem přehodnotit alokaci zisků mezi zeměmi a zajistit minimální účinné zdanění. Daňová zátěž v eurozóně je relativně vysoká a vychýlená směrem ke zdanění práce, zatímco majetkové či ekologické daně představují velmi malý podíl daňových příjmů. Majetkové a ekologické daně však mohou být méně škodlivé pro růst a pro nabídku práce a poptávku po ní. Větší využívání ekologických daní může přispět k udržitelnému růstu tím, že bude motivovat spotřebitele i výrobce k ekologičtějšímu chování. Zdanění by mělo lépe zohledňovat klimatický rozměr a konzistentněji reagovat na emise a únik uhlíku. Účinnost těchto opatření by dále zvýšila podpora koordinovaného postupu na celosvětové úrovni. Aby se usnadnila transformace na ekologickou ekonomiku, bude proto navržena podpora navrhování rozpočtových politik přispívajících k environmentálním závazkům a přezkum směrnice Rady 2003/96/ES (4), jakož i s pravidly Světové obchodní organizace (WTO) slučitelný mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, bude-li třeba, aby se zamezilo úniku uhlíku.
a)

aby se zjednodušily postupy a usnadnil přístup k finanční podpoře, mohly by členské státy přijímat jako důkaz, že žadatelé plně splňují požadavky pro získání finanční podpory, vlastní osvědčení vydaná těmito žadateli. Tento proces by měl být doplněn o posílené audity/kontroly v pozdější fázi, přičemž by měly být plně využívány dostupné nástroje ke zmírnění rizika nesouladu, jako jsou zprávy podle jednotlivých zemí, automatická výměna informací o finančních účtech, výměna informací na žádost nebo přístup k informacím o skutečném vlastnictví;
(4)

Předsedkyně Evropské komise a předseda Evropské rady předložili dne 15. dubna 2020 společný evropský plán rušení opatření proti šíření COVID-19 (5). Tento plán stanoví dvoufázový přístup, v jehož rámci by kontroly na vnitřních hranicích měly být zrušeny koordinovaně. Následně by byla postupně uvolněna dočasná omezení na vnějších hranicích a obyvatelům zemí mimo EU by bylo umožněno znovu realizovat cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné. Ke zrušení cestovního omezení na vnějších hranicích by mělo dojít poté, co členské státy zruší kontroly na vnitřních hranicích, anebo současně s tím.
(3)

Podle bodu 15 doporučení Rady ze dne 6. března 2018 o harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2) by měl vysoký představitel od roku 2020 výroční zprávu předkládat v březnu až dubnu každého roku a měl by v ní zohlednit revidované a aktualizované vnitrostátní prováděcí plány předložené zúčastněnými členskými státy v lednu téhož roku. Podle bodu 16 uvedeného doporučení by měl Vojenský výbor Evropské unie poskytovat Politickému a bezpečnostnímu výboru vojenské poradenství a doporučení s cílem umožnit mu, aby do května každého roku vypracoval přezkum Rady týkající se toho, zda zúčastněné členské státy nadále plní přísnější závazky.
(15)

Zvýšení atraktivity poukazů jako alternativy k vrácení peněz by zvýšilo jejich akceptovatelnost ze strany cestujících. To by pomohlo zmírnit problémy s likviditou u dopravců a pořadatelů a v konečném důsledku by možná zlepšilo ochranu zájmů cestujících.
(16)

Aplikace umožňující sebediagnostiku a vyhodnocení příznaků by mohly poskytnout relevantní informace o počtu případů vykazujících příznaky kompatibilní s COVID-19 podle věku a týdne, z dobře vymezených oblastí, v nichž mají tyto aplikace velké pokrytí. V případě úspěchu se vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví mohou rozhodnout využít data z těchto aplikací pro surveillanci příznaků COVID-19 v primární péči. Tato data by mohla být středisku ECDC poskytována jednou týdně v agregovaném formátu (např. počet onemocnění podobných chřipce (ILI) nebo akutních respiračních infekcí (ARI) za týden, podle věkové skupiny a z celkové populace pokryté monitorujícími lékaři). To by vnitrostátním orgánům a středisku ECDC umožnilo odhadnout pozitivní prediktivní hodnotu respiračních příznaků v dané komunitě, a poskytnout tak informace o míře cirkulace viru na základě dat z takových aplikací.
(5)

Podle zimní prognózy Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022 by měl růst reálného HDP v roce 2019 činit 3,9 %. Za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, Komise předpovídá, že se růst reálného HDP zpomalí, nicméně bude se i nadále pohybovat na solidní úrovni 3,8 % v roce 2020 a 3,5 % v roce 2021 i 2022. Na jedné straně by významný fiskální stimul, který vyplývá ze stávajících politik, měl i nadále částečně podněcovat soukromou spotřebu. Na druhé straně je možné, že další prohloubení fiskálního schodku naruší důvěru spotřebitelů a investorů v udržitelnost růstového trendu ekonomiky. V důsledku toho se očekává oslabení investic, neboť soukromí investoři zohledňují rostoucí makroekonomickou nerovnováhu. Příspěvek čistého vývozu pravděpodobně zůstane v horizontu prognózy záporný, neboť vývoz je stále ovlivňován slabou vnější poptávkou, zatímco soukromá spotřeba podporuje dovoz. To by dále zhoršilo již tak vysoký schodek běžného účtu.
(24)

Aby se tedy vyřešil nedostatek OOP potřebných v souvislosti se šířením koronavirové nákazy COVID-19, pokud jsou OOP bez označení CE určeny ke vstupu na trh EU, měly by příslušné orgány dozoru nad trhem dané výrobky vyhodnotit, a pokud se zjistí, že jsou v souladu se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příslušném nařízení, měly by uvedené orgány přijmout opatření umožňující uvedení takových OOP na trh Unie po omezenou dobu nebo po dobu, během níž oznámený subjekt provádí postup posuzování shody. Aby se zajistilo, že tyto výrobky mohou být dodávány do jiných členských států, a s ohledem na význam zajištění účinné výměny informací a koordinované reakce na všechny hrozby pro zdraví a bezpečnost občanů je vhodné, aby orgán dozoru nad trhem, který toto hodnocení provádí, sdělil své rozhodnutí orgánům jiných členských států a Komisi prostřednictvím běžných kanálů pro výměnu informací v oblasti dozoru nad trhem.
Přeměna Španělska na klimaticky neutrální ekonomiku bude vyžadovat rozsáhlé nepřetržité investice do energie z obnovitelných zdrojů, udržitelné energetické infrastruktury, energetické účinnosti, udržitelné dopravy apod. Investice by měly být předsunuty, aby se napomohlo ekologické transformaci během oživení, v souladu se španělským vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu. Podpora integrovaného energetického systému by měla usnadnit pronikání energie z obnovitelných zdrojů. Snížení spotřeby energie v soukromých a veřejných budovách prostřednictvím rozsáhlých renovací a rozvoj inteligentních sítí a systémů pro skladování elektřiny z obnovitelných zdrojů by pomohly lépe řídit poptávku po energii a zároveň by podpořily tvorbu pracovních míst ve fázi oživení. Další investice do energetické infrastruktury, mimo jiné do propojení elektrických sítí se zbytkem Unie, by pomohly zlepšit integraci vnitřního unijního trhu s energií a současně posílit hospodářskou soutěž a usnadnit zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Dále je třeba podporovat udržitelnou a efektivní dopravu včetně posilování služeb veřejné dopravy a zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, zejména infrastruktury pro elektrická vozidla. Taktéž budou nutné investice, jež umožní větší využívání železnice pro přepravu nákladu – zapotřebí jsou mimo jiné přeshraniční spojení s Francií a Portugalskem a napojení na přístavy a logistická centra. Některé části Španělska navíc patří k nejexponovanějším oblastem v Evropě, co se týče změny klimatu. Vodní zdroje jsou pod tlakem a infrastruktura pro hospodaření s vodou a pro nakládání s odpady je v rámci země nevyvážená. Ekologické investice mohou pomoci při vypořádávání se s negativními projevy změny klimatu (např. povodněmi nebo lesními požáry, a to mimo jiné ochranou lesů), mohou pomoci zlepšit kvalitu ovzduší, hospodaření s vodou a nakládání s odpady a mohou přispět k rozvíjení potenciálu oběhového hospodářství. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Španělsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Španělsku z roku 2020. To by Španělsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(19)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Více než 50 % zaměstnavatelů v digitálním odvětví a odvětví mikroelektroniky hlásí nedostatek kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na růst. Nezbytnou podmínkou pro zvýšení produktivity je udržení vysokého podílu veřejných výdajů na výzkum. K obnovení růstu produktivity práce jsou zapotřebí rovněž prohlubování kapitálu a vyšší investice do odvětví vyspělých technologií a inovativních odvětví. Zvýšit produktivitu pomůže šíření nových digitálních technologií mezi malými a středními podniky. Krize ukázala, jak důležitá je digitální infrastruktura a že rychlé a stabilní připojení musí být k dispozici ve všech místech, kde lidé žijí nebo pracují. Významnou úlohu bude mít jednak rozšíření mobilního širokopásmového připojení v pásmu 700 MHz, jednak možnost finanční podpory pro rozvoj pevného širokopásmového připojení. Další impuls pro digitalizaci švédské ekonomiky dodá nadcházející aukce pro sítě 5G. Cíl dosáhnout v roce 2045 klimaticky neutrální společnosti bude rovněž vyžadovat investice do výzkumu a inovací, které umožní rozvoj a provádění nových a konkurenceschopných řešení v oblasti dekarbonizace a koordinovaných sociálních a politických opatření. Při snižování emisí skleníkových plynů ve Švédsku je hlavním cílem doprava. Součástí politického programu je komplexní a relativně rychlá transformace vozového parku na vozidla s nízkými emisemi. Plánované investice do železniční infrastruktury jsou důležité pro usnadnění dělby přepravní práce a dosažení ambiciózního cíle Švédska v oblasti klimatu. Elektrifikace dopravy a průmyslu bude vyžadovat významné investice do výroby a distribuce elektřiny. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Švédsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Švédsku z roku 2020. To by Švédsku umožnilo tento fond optimálně využít.