ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Od přijetí rozhodnutí (EU) 2018/795 orgán ESMA neobdržel žádné důkazy, které by zpochybňovaly jeho obecné zjištění ohledně obav týkajících se významného ohrožení ochrany investorů, na které poukazuje rozhodnutí (EU) 2018/795, rozhodnutí (EU) 2018/1466 nebo rozhodnutí (EU) 2018/2064 (dále jen „rozhodnutí“). Orgán ESMA proto dospěl k závěru, že pokud by nedošlo k obnovení dočasného zákazu uvádění na trh, distribuce nebo prodeje binárních opcí retailovým investorům, obavy týkající se významného ohrožení ochrany investorů, na které poukazují rozhodnutí, by i nadále přetrvávaly.
(46)

Orgán ESMA má za to, že pokud by toto opatření nebylo obnoveno o další tři měsíce, příslušné vnitrostátní orgány a orgán ESMA by nebyly schopny odpovídajícím způsobem monitorovat trh v současném nejistém a křehkém prostředí. To je zdůrazněno zjevným oddělením výkonnosti finančního trhu od související hospodářské činnosti ve spojení s vyvíjející se povahou pandemie COVID-19. Tyto faktory by mohly vyvolat náhlý a významný tlak na prodej a neobvyklou dodatečnou volatilitu cen akcií Unie, která by mohla být dále zesílena kumulací krátkých pozic.
43)

Orgán ESMA má za to, že bez obnovení tohoto opatření by vnitrostátní příslušné orgány a orgán ESMA nebyly schopny odpovídajícím způsobem monitorovat trh v současném tržním prostředí, v němž by měnící se povaha krize způsobené onemocněním COVID-19 mohla vést k náhlému a významnému tlaku na prodej a neobvyklé dodatečné volatilitě cen akcií Unie, která by mohla být dále zesílena kumulací krátkých pozic.
(53)

Orgán ESMA se domnívá, že pokud by toto opatření nebylo obnoveno na dobu dalších tří měsíců, příslušné vnitrostátní orgány a orgán ESMA by měly omezenou možnost odpovídajícím způsobem monitorovat trh v současném nejistém a křehkém prostředí. To je zdůrazněno zjevným oddělením výkonnosti finančního trhu od související hospodářské činnosti ve spojení s vyvíjející se povahou pandemie COVID–19. Tyto faktory by mohly vyvolat náhlý a významný tlak na prodej a neobvyklou dodatečnou volatilitu cen akcií Unie, která by mohla být dále zesílena kumulací krátkých pozic.
Úřední věstník C 089 , 22/04/1975 S. 0001 - 0002

Řecké zvláštní vydání: Kapitola 01 Svazek 2 S. 0003

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 01 Svazek 2 S. 0009

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 01 Svazek 2 S. 0009



Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o zavedení dohodovacího řízení mezi Evropským parlamentem a Radou EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA A KOMISE, vzhledem k tomu, že od 1. ledna 1975 je rozpočet Společenství zcela financován vlastními zdroji Společenství; vzhledem k tomu, že k zavedení tohoto systému bude Evropský parlament vybaven rozšířenými rozpočtovými pravomocemi; vzhledem k tomu, že rozšíření rozpočtových pravomocí Evropského parlamentu musí být provázeno účinnou účastí Evropského parlamentu při přípravě a přijímání rozhodnutí, která s sebou nesou významné výdaje nebo příjmy k tíži nebo ve prospěch rozpočtu Evropských společenství, SE DOHODLY TAKTO: 1. Zavádí se dohodovací řízení mezi Evropským parlamentem a Radou s aktivní účastí Komise. 2. Řízení lze zahájit pro akty Společenství obecné působnosti, které mají významné finanční důsledky a jejichž přijetí neukládají již existující akty. 3. Když předkládá návrh, vyznačí Komise, zda může být daný akt dle jejího názoru předmětem dohodovacího řízení. Evropský parlament při vydávání stanoviska a Rada mohou požádat o zahájení dohodovacího řízení. 4. Řízení se zahájí, jsou-li splněny požadavky podle bodu a pokud se Rada hodlá odchýlit od stanoviska Evropského parlamentu. 5. Dohodovací řízení probíhá v rámci dohodovacího výboru složeném z Rady a zástupců Evropského parlamentu. Komise se účastní práce dohodovacího výboru. 6. Cílem dohodovacího řízení je dosažení dohody mezi Evropským parlamentem a Radou. Řízení by nemělo trvat déle než tři měsíce, avšak pokud by daný akt musel být přijat před určitým dnem nebo pokud by jeho přijetí bylo naléhavé, může Rada stanovit vhodnou lhůtu. 7. Jakmile jsou postoje obou orgánů dostatečně blízké, může Evropský parlament vydat nové stanovisko, načež Rada přijme konečné rozhodnutí. V Bruselu dne 4. března 1975. Za Shromáždění C. Berkhouwer Za Radu G. Fitzgerald Za Komisi François-Xavier Ortoli --------------------------------------------------
Úřední věstník C 213 , 19/08/1992 S. 0010 - 0010



Sdělení Komise o zrychleném schvalování režimů podpory malým a středním podnikům a o změnách stávajících režimů (92/C 213/03) (přijaté Komisí dne 2. července 1992) Komise změnila své dřívější rozhodnutí [1] o oznamování režimů podpory menšího významu takto: Komise nebude mít v zásadě námitky proti novým nebo upraveným stávajícím režimům podpory oznámeným podle čl. 93 odst. 3 Smlouvy o EHS a splňujícím tato kritéria: 1. nové režimy podpor, kromě režimů podporujících průmyslová odvětví, na něž se vztahují zvláštní předpisy Společenství [2], jakož i podpory v odvětví zemědělství, rybolovu, dopravy a uhlí. Režimy musí být omezeny na malé a střední podniky definované jako podnik, který - má nejvýše 250 zaměstnanců a - buď - roční obrat nepřesahující 20 milionů ECU, nebo - bilanční sumu nepřesahující 10 milionů ECU a - není z více než 25 % vlastněn jedním nebo více podniky, které nespadají do této definice, vyjma veřejných investičních společností, společností rizikového kapitálu nebo, za předpokladu, že nevykonávají kontrolu, institucionálních investorů. Režimy musí rovněž splňovat jedno z těchto kritérií: - v případě, že režim má specifické investiční cíle, nesmí výše podpory přesáhnout 7,5 % investičních nákladů, nebo - v případě, že režim má vést k tvorbě pracovních příležitostí, nesmí výše podpory činit více než 3000 ECU na jednu vytvořenou pracovní příležitost, nebo - pokud nejsou stanoveny specifické investiční cíle nebo cíle v podobě tvorby pracovních příležitostí, nesmí celkový objem podpory, kterou může příjemce obdržet, přesáhnout 200000 ECU. Všechna výše uvedená čísla jsou uvedena před zohledněním daňového dopadu, tj. v hrubé výši. Členské státy musí zajistit, aby příjemce neobdržel na stejný projekt větší podporu, než povolují výše uvedená kritéria, prostřednictvím opakovaného oznamování režimů podpor splňujících tato kritéria nebo připojování takových režimů k jakýmkoli dalším podporám v rámci všeobecných, regionálních nebo sektorálních režimů podpor. Tyto podpory lze vyplácet na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. Z tohoto postupu jsou vyloučeny veškeré podpory vývozů v rámci vnitřního trhu Společenství nebo provozní podpory; 2. úpravy stávajících režimů podpor, které Komise dříve schválila, s výjimkou specifických případů, kdy Komise přesně omezila své povolení na oznámené období, rozpočet a/nebo podmínky. Úprava může obsahovat kterýkoli z níže uvedených prvků: - prodloužení lhůty bez navýšení rozpočtových zdrojů, - navýšení použitelného rozpočtu až do výše 20 % původní částky, avšak bez prodloužení lhůty, - prodloužení lhůty s navýšením rozpočtu až do výše 20 % původní částky, - zpřísnění prováděcích kritérií režimu. Zjednodušený tiskopis pro oznámení, který má být užíván pro nové i stávající programy, je uveden v příloze. Komise rozhodne o oznámeních ve lhůtě 20 pracovních dnů. [1] Úř. věst. C 40, 20.2.1990, s. 2. [2] V současné době ocelářství, stavba lodí, syntetická vlákna a motorová vozidla. --------------------------------------------------
Úřední věstník C 156 , 22/06/1995 S. 0005 - 0005



Sdělení Komise členským státům (95/C 156/05) (Text s významem pro EHP) Dodatek k dopisu Komise č. SG(91) D/4577 ze dne 4. března 1991 o postupech při oznamování podpor a o postupech použitelných v případě poskytnutí podpory v rozporu s pravidly čl. 93 odst. 3 Smlouvy o ES. "V roce 1991 zaslala Komise členským státům výše uvedený dopis, v němž znovu vyjádřila své znepokojení nad počtem případů ve kterých byla poskytnuta podpora v rozporu s článkem 93 Smlouvy, tj. bez předchozího povolení Komisí. Tehdy se Komise s odvoláním na závěry posledních rozhodnutí Soudního dvora [1] vyjádřila, že v případě protiprávního poskytnutí podpory si vyhrazuje právo přijmout prozatímní rozhodnutí ukládající dotyčnému členskému státu, aby poskytování podpory okamžitě pozastavil. I když Soudní dvůr v uvedených rozhodnutích nepřiznal Komisi pravomoc prohlásit podporu za neslučitelnou se společným trhem pouze z důvodu, že byla poskytnuta protizákonně, vyjádřil názor, že Komise může "přijmout opatření … s cílem čelit každému porušení čl. 93 odst. 3 Smlouvy". Komise má za to, že v některých případech nemusí být rozhodnutí ukládající pozastavení protizákonně poskytované podpory dostačující a ne vždy takové rozhodnutí dovoluje čelit případným porušením procesních pravidel, zejména pokud byla celá podpora nebo její část již vyplacena. Komise proto na základě výše uvedených soudních rozhodnutí dává členským státům na vědomí, že v příslušných případech – poté, co poskytne dotyčnému členskému státu možnost vyjádřit se a uvážit jako náhradní možnost poskytnutí záchranné podpory definované v pokynech Společenství – může přijmout prozatímní rozhodnutí nařizující členskému státu vybrat nazpět celou podporu nebo část podpory vyplacené v rozporu s procesními pravidly. Tato podpora by pak musela být vybrána nazpět v souladu s požadavky vnitrostátních právních předpisů a splatná částka by byla úročena úrokem z prodlení běžícím od doby vyplacení podpory. Použitelná úroková sazba by odpovídala obchodní sazbě uvedené v dopisu Komise ze dne 22. února 1995, tj. byla by stejná jako úroková sazba používaná pro zpětné vybrání protiprávně poskytnuté podpory, která byla shledána neslučitelnou se společným trhem. Nepodrobí-li se členský stát takovému nařízení, může Komise – jak tomu bylo u prozatímních rozhodnutí uvedených v dopisu Komise z roku 1991 – předložit tuto věc přímo Soudnímu dvoru formou žádosti o vydání předběžného opatření, která je obdobou žádostí uvedených v čl. 93 odst. 2 druhém pododstavci Smlouvy. I v tomto případě je úmyslem Komise využít svých pravomocí kdykoli je to nezbytné k účinnému používání článku 93 Smlouvy o ES." [1] Věc C-301/87 Boussac, Sb. rozh.1990, s. I-307 a věc C-142/87 Tubemeuse, Sb. rozh. 1990 s. I-959. --------------------------------------------------
Úřední věstník C 102 , 04/04/1996 S. 0002 - 0003



Interinstitucionální dohoda ze dne 20. prosince 1994 Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů (96/C 102/02) (Tento dokument zrušuje a nahrazuje dokument uveřejněný v Úř. věst. C 293 dne 8. listopadu 1995) 1. Pro účely této pracovní metody se úřední kodifikací rozumí postup, při němž jsou rušeny akty, jež mají být kodifikovány, a nahrazeny aktem jediným bez obsahových změn. 2. Na určení přednostních oblastí pro kodifikaci se dohodnou všechny tři zúčastněné orgány na návrh Komise. Komise zahrne do svého pracovního programu návrhy na kodifikaci, které zamýšlí předložit. 3. Komise se zavazuje, že do svých návrhů na kodifikaci nezačlení obsahové změny aktů, které mají být kodifikovány. 4. Poradní pracovní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise prozkoumá návrhy na kodifikaci po jejich přijetí Komisí. V co nejkratší lhůtě potvrdí, zda se skutečně jedná o prostou kodifikaci bez obsahových změn. 5. Obvyklý postup přijímání právních předpisů Společenství bude plně zachován. 6. Účel návrhu Komise, totiž prostá kodifikace stávajících předpisů, vytváří právní překážku pro obsahové změny činěné Evropským parlamentem nebo Radou. 7. Návrh Komise prozkoumají ze všech hledisek v rámci zrychleného postupu Evropský parlament (jediný výbor pro prozkoumání návrhu a zrychlený schvalovací postup) a Rada (prozkoumání jedinou pracovní skupinou a postup podle "bodu I/A" mezi Coreperem a Radou). 8. Ukáže-li se v průběhu přijímání aktu, že je nutné překročit rámec prosté kodifikace a učinit obsahové změny, je úlohou Komise předložit k tomuto účelu případné návrhy. V Bruselu dvacátého prosince tisíc devět set devadesát čtyři. Za Radu Evropské unie Klaus Kinkel Za Evropský parlament Nicole Fontaine Za Evropskou komisi Jacques Delors --------------------------------------------------
Úřední věstník C 102 , 04/04/1996 S. 0001 - 0002



Modus Vivendi uzavřený dne 20. prosince 1994 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o prováděcích opatřeních k aktům přijatým postupem podle článku 189b Smlouvy o ES (96/C 102/01) (Tento dokument zrušuje dokument zveřejněný v Úř. věst. C 293 ze dne 8. listopadu 1995) 1. Cílem těchto hlavních směrů je překonat obtíže, jež vyvstaly při přijímání aktu postupem podle článku 189b Smlouvy z důvodů souvisejících s postupy projednávání ve výborech. 2. Nijak nepředjímají zásadní postoje vyjádřené třemi orgány Společenství. 3. Tři orgány Společenství zjišťují, že otázka prováděcích opatření k aktům přijatým postupem podle článku 189b Smlouvy, je-li jejich přijímání svěřeno Komisi, bude přezkoumána při revizi Smluv stanovené na roku 1996 na žádost Evropského parlamentu, Komise a několika členských států. Reflexivní skupina bude vyzvána, aby se touto otázkou zabývala. 4. Příslušný výbor Evropského parlamentu obdrží současně s výborem stanoveným v základním aktu a za stejných podmínek každý návrh prováděcího aktu obecné působnosti předložený Komisí a související harmonogram. Komise oznámí příslušnému výboru Evropského parlamentu naléhavou povahu určitého opatření a oznámí mu rovněž jakékoli případné obtíže. Příslušný výbor Evropského parlamentu se zavazuje, že v případě nezbytnosti využije zkrácené řízení. Komise uvědomí příslušný výbor Evropského parlamentu pokaždé, když opatření přijatá nebo navrhovaná Komisí nejsou v souladu se stanoviskem výboru stanoveného v základním aktu nebo pokud tento výbor nepřijal žádné stanovisko a Komise musí předložit návrh opatření, která mají být přijata, Radě. 5. Rada přijme prováděcí akt obecné působnosti, který jí byl předložen v souladu s některým prováděcím postupem, a - až poté, co uvědomí Evropský parlament, přičemž mu stanoví přiměřenou lhůtu pro zaujetí stanoviska, - je-li stanovisko zamítavé, až poté, co bezodkladně a řádně vzala na vědomí názor Evropského parlamentu, aby nalezla vhodné východisko. Akt musí být v každém případě přijat ve lhůtách uvedených ve zvláštních ustanoveních základního aktu. 6. V rámci tohoto modu vivendi Komise v co největší míře přihlíží k případným připomínkám Evropského parlamentu a informuje jej na všech stupních řízení o tom, jaká opatření učinila na jejich základě, aby umožnila Evropskému parlamentu vykonávat své pravomoci za plné znalosti věci. 7. Tento modus vivendi vstupuje v platnost schválením třemi orgány Společenství. V Bruselu dne dvacátého prosince tisíc devět set devadesát čtyři. Za Radu Evropské unie Klaus Kinkel Za Evropský parlament Nicole Fontaine Za Evropskou komisi Jacques Delors --------------------------------------------------
Úřední věstník C 203 , 17/07/1999 S. 0001 - 0001



Prohlášení k rozhodnutí rady 1999/468/ES ze dne 28. července 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (1999/C 203/01) 1. PROHLÁŠENÍ KOMISE (k článku 4) Se zřetelem na řídící postup poukazuje Komise na to, že neustále usiluje o zajištění uspokojivého rozhodnutí, které by rovněž získalo nejširší možnou podporu ve výboru. Komise přihlíží k postoji členů výboru a jedná takovým způsobem, aby se nestavěla proti převládajícímu postoji ve výboru k odmítnutí účelnosti prováděcího opatření. 2. PROHLÁŠENÍ RADY A KOMISE Komise a Rada souhlasí s tím, že ustanovení o výborech nápomocných Komisi při výkonu prováděcích pravomocí stanovená podle rozhodnutí 87/373/EHS by se měla neprodleně upravit tak, aby se přizpůsobila článkům 3, 4, 5 a 6 rozhodnutí 1999/468/ES v souladu s odpovídajícími legislativními postupy. Takové úpravy by se měly provést takto: - stávající postup I by se měl změnit na nový poradní postup, - stávající postupy II a) a II b) by se měly změnit na nový řídící postup, - stávající postupy III a) a III b) by se měly změnit na nový regulativní postup. Každá změna typu výboru stanoveného v základním aktu by se měla provést případ od případu během řádného přezkumu právních předpisů, mimo jiné na základě kritérií podle článku 2. Taková úprava nebo změna by se měla provést při dodržení povinností orgánů Společenství. Neměla by vést k tomu, aby bylo ohroženo dosažení cílů základního aktu nebo účinnost akcí Společenství. 3. PROHLÁŠENÍ KOMISE (k článku 5) V rámci přezkoumání návrhů na prováděcí opatření pro zvláště citlivá odvětví jedná Komise s cílem nalézt vyvážené řešení tak, aby se nestavěla proti převládajícímu postoji v Radě k odmítnutí účelnosti prováděcího opatření. --------------------------------------------------
CS Úřední věstník Evropské unie C 310/5

AKT RADY

ze dne 20. října 2011

o jmenování zástupce ředitele Europolu

2011/C 310/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (1), a zejména na článek 38 tohoto rozhodnutí,

jednajíc jako orgán, který má pravomoc jmenovat zástupce ředitele Europolu,

s ohledem na stanovisko správní rady,

s ohledem na plán pracovních míst Europolu na období let 2010 až 2012, a zejména na bod 1.1 (C) tohoto plánu, a na plán zaměstnanecké politiky Europolu na období let 2011 až 2013, a zejména na oddíl 1.2.1 tohoto plánu,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Z důvodu žádosti zástupce ředitele Europolu o odstoupení, které Rada vyhověla (2), je nezbytné jmenovat zástupce ředitele.

(2) Rozhodnutí správní rady Europolu, kterým se zavádějí pravidla pro výběr, prodloužení funkčního období a odvolání ředitele a zástupců ředitele Europolu (3), zavádí zvláštní ustanovení pro výběrová řízení na místo ředitele nebo zástupce ředitele Europolu.

(3) Správní rada předložila Radě užší seznam žadatelů vhodných ke jmenování spolu s úplným spisem žádosti každého z těchto uchazečů, jakož i seznam všech způsobilých uchazečů.

(4) Na základě všech příslušných informací poskytnutých správní radou si Rada přeje jmenovat uchazeče, který dle Rady splňuje všechny požadavky na uvolněnou pozici zástupce ředitele,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Pan Oldřich MARTINŮ je tímto jmenován zástupcem ředitele Europolu na období od 1. listopadu 2011 do 31. října 2015 do 1. stupně platové třídy AD13.

Článek 2

Tento akt nabývá účinku dnem přijetí.

Bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 20. října 2011. Za Radu předseda M. SAWICKI

(1) Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2) Dokument 9425/11 ENFOPOL 126.

(3) Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 3.
24.

Komise a Výbor budou aktualizovat a vzájemně si vyměňovat oficiální seznamy kontaktních osob na úrovni institucí i v členských státech, v souladu s pravidly o ochraně údajů. Zastoupení Komise v členských státech a kontaktní místo Výboru pro každý z těchto členských států se budou vzájemně informovat o svých komunikačních plánech a spojí úsilí účastnit se akcí, které organizují, pokud to bude vhodné. Zařízení zastoupení Komise v členských státech budou po dohodě k dispozici pro iniciativy Výboru, pokud to bude vhodné a logisticky proveditelné. Bude-li to možné, může být též zapotřebí konzultace s informačními středisky Evropského parlamentu.
23.

Během legislativního procesu věnuje Výboru zvláštní pozornost souladu legislativních návrhů EU se zásadami subsidiarity a proporcionality a bere v úvahu platná ustanovení a plánované změny. Za tímto účelem využije Výbor svoji Síť pro monitorování subsidiarity a poskytne výsledky těchto konzultací Komisi. Komise a Výbor budou společně posilovat zásadu partnerství prostřednictvím víceúrovňové správy v těch politikách Unie, pro něž je konzultace Výboru povinná. Komise a Výbor pravidelně sdílejí informace týkající se monitorování subsidiarity, zejména pokud jde o příslušné postoje celostátních a regionálních parlamentů. Pokud během legislativního postupu vznese Výbor podstatné námitky týkající se dodržování principu subsidiarity, okamžitě uvědomí spoluzákonodárce. Práce Výboru by se měla vyvíjet v rámci spolupráce s Komisí s cílem vytvořit prostředí založené na subsidiaritě. Komise a Výbor souhlasí s tím, že by měla být rozhodnutí přijímána co nejblíže občanovi, těmi nejvhodnějšími prostředky a tam, kde je možné co nejúčinněji dosáhnout jejich cílů. Komise a Výbor souhlasí s určením priorit, které si budou žádat zvláštní monitorování subsidiarity a proporcionality. Útvary Komise mohou požádat Výbor o podporu při přípravě svých posouzení dopadu. Platformy a sítě mohou představovat dobrý přístupový bod k místním a regionálním orgánům, a mohou proto popřípadě umožnit Komisi posílit analýzu místních a regionálních aspektů posouzení dopadu. Výbor shrne činnost v této oblasti ve výroční zprávě, kterou předá Komisi.
(10)

Úkoly a pravomoc makroobezřetnostních orgánů by měly být jasně vymezeny. S ohledem na dopad, jaký může mít probíhající reforma EU v oblasti kapitálových požadavků na úvěrové instituce (3), by postupy, na základě kterých se makroobezřetnostnímu orgánu svěřují nástroje, měly umožňovat – při zachování zásad příslušného legislativního rámce – včasné přizpůsobení souboru opatření v reakci na inovaci a změnu ve finančním systému a na měnící se povahu rizik ohrožujících finanční stabilitu. Makroobezřetnostní orgán by měl předem zdůvodnit, proč potřebuje určité nástroje, a měl by mít právo z vlastního podnětu o jejich svěření požádat. Jeho nástroje by měly zahrnovat jak nástroje, které mohou ovlivňovat cyklická rizika, jakými jsou například neudržitelná úroveň pákového efektu, nesouladu splatností a růstu úvěrů, tak i nástroje, kterými lze ovlivňovat tržní struktury. Mohlo by se upravit institucionální oddělení právně závazných a nezávazných nástrojů.
3.4

Zajištění vydané členy clearingového systému by mělo být přijato pouze při dodržení následujících obezřetnostních opatření: — využití finančních nástrojů vydaných členem clearingového systému a složených jako zajištění jiným členem clearingového systému by mělo být buď omezené, nebo podléhat vyšším srážkám než v případech, kdy nejsou vydány členem clearingového systému; finanční nástroje nevydané členem clearingového systému by vzhledem k procyklickým účinkům měly být příslušnými orgány důkladně vyhodnoceny, — ústřední protistrany by měly přijímat pouze kotované a veřejně obchodované cenné papíry, — právní předpisy by měly výslovně stanovit, jakým způsobem by se měly posuzovat vazby v souvislosti s křížovým zajištěním členů clearingového systému; dále by měly jasně stanovit, jakým způsobem musí ústřední protistrana doložit svoji schopnost řídit měnová rizika.
4.

Zásada č. 4: (Rozpuštění rezervy) Pověřené orgány by měly proticyklickou kapitálovou rezervu rozpustit okamžitě, jakmile se objeví rizika. To může zmírnit procyklické chování úvěrových institucí tím, že jim to pomůže absorbovat ztráty, přičemž poskytování úvěrů do reálné ekonomiky zůstane nadále zachováno a budou splněny požadavky solventnosti. Pokud se rizika neobjeví a má se za to, že pominula, může být vhodnější kapitálovou rezervu rozpouštět postupně. Pokud pověřený orgán sníží stávající sazbu kapitálové rezervy, měl by orientačně určit období, po které se neočekává žádné zvýšení sazby kapitálové rezervy.
ÚVODNÍ POZNÁMKA Tento seznam byl sestaven z důvodů transparentnosti a je zveřejněn pouze pro informaci. Protokol (č. 36) o přechodných ustanoveních připojený ke Smlouvám stanoví v čl. 10 odst. 4, že Spojené království může nejpozději do 31. května 2014 oznámit Radě, že v případě aktů v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost nepřijímá plné pravomoci Komise a Soudního dvora. Spojené království učinilo toto oznámení dne 24. července 2013. V důsledku toho použitelnost daných aktů, jichž nebude Spojené království oprávněno se opětovně účastnit podle čl. 10 odst. 5 Protokolu (č. 36), na Spojené království skončí dnem 1. prosince 2014. Pro větší přehlednost jsou na tomto seznamu pod hlavním aktem uvedeny i akty, kterými byl hlavní akt pozměněn nebo proveden nebo které jsou s ním jinak neoddělitelně spojeny. Seznam aktů, jichž je Spojené království oprávněno se opětovně účastnit podle čl. 10 odst. 5 Protokolu (č. 36), je výsledkem kombinace rozhodnutí přijatých Radou s ohledem na schengenské acquis (viz rozhodnutí Rady 2014/857/EU (1)) a Komisí s ohledem na opatření, která do schengenského acquis nespadají (viz rozhodnutí Komise 2014/858/EU (2)).