NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 772/2005

ze dne 20. května 2005

o specifikacích pro rozsah charakteristik a stanovení technického formátu pro tvorbu roční statistiky Společenství týkající se oceli za referenční roky 2003–2009

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 48/2004 ze dne 5. prosince 2003 (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1. Specifikace pro rozsah charakteristik jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.

2. V těchto specifikacích se pro účely formální struktury rozvahy a výsledovky používají pro odkazy na účetní závěrky společnosti názvy stanovené v článcích 9 a 23 směrnice Rady 78/660/EHS (2).

Článek 2

Technický formát uvedený v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 48/2004 je stanoven v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Členské státy použijí tyto specifikace a tento technický formát s ohledem na referenční rok 2003 a následující roky.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

(1) Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 1.

(2) Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

PŘÍLOHA I

ROZSAH CHARAKTERISTIK

1. ROČNÍ STATISTIKY BILANCE OCELOVÉHO A LITINOVÉHO ŠROTU

Úvodní poznámky

Od členských států se očekává, že budou tyto informace shromažďovat ze všech provozů, které vyrábějí surové železo, ocel nebo výrobky definované jako skupina 27.1 NACE rev. 1.1 a které spotřebovávají a/nebo produkují šrot. Pro první referenční rok 2003 Komise bude akceptovat, že příslušný souhrn prvků se týká skupiny 27.1 NACE rev.1. Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz. Místně integrovaná slévárna oceli se považuje za součást příslušného provozu. Místně integrovanými provozy se rozumějí provozy, které mají stejné vedení a jsou ve stejné lokalitě. Formulář se týká válcoven, které přímo znovu válcují použité výrobky obvykle nepovažované za šrot. Všechny železárny a ocelárny, které nemají své vlastní zdroje, a tudíž nakupují šrot od jiných provozů, musí na zjišťování odpovědět stejným způsobem jako výrobci. Nezahrnují se integrované a neintegrované slévárny litiny a neintegrované slévárny oceli, protože nejsou klasifikovány ve skupině 27.1 NACE rev. 1.1.

Za šrot se považuje:

— jakýkoliv litinový nebo ocelový šrot pocházející z výroby a zpracování železa nebo oceli nebo získaný ze starých ocelových nebo litinových předmětů, který je vhodný pro přetavování (včetně nakupovaného šrotu; nezahrnuje však vypálené kalcinované odlitky nebo odlitky napadené kyselinou),

— vtokový a jiný odpad z odlévání oceli (normálního nebo spodem) včetně nálitků a licích kůlů, odpadu z licích kanálků při lití spodem atd. a také vyřazené a vadné ingoty, nezahrnuté do výroby,

— materiál ztuhlý na stěnách pánve (kromě odlévání do písku).

Odpad obsahující železo, který je významně znečištěn nekovovými materiály a který vzniká během tavení nebo tepelného či mechanického zpracování, se mezi šrot nezahrnuje; například:

— žlabový odpad vznikající při odpichování vysokých pecí,

— licí žlaby, rozstřiky a jiný slévárenský odpad, odpad z licích jam,

— ocelárenská struska,

— okuje z ohřívacích pecí a válcování a kování,

— rozstřiky z konvertorů,

— ztuhlý materiál z kouřových kanálů a licích hubic, ztuhlý materiál a zbytky pocházející z odlévání do písku.

Specifikace

Kód:

1010

Název: Stav zásob první den roku

Pod těmito kódy se vykazují zásoby celého provozu, včetně místně integrovaných činností (včetně sléváren oceli), s výjimkou zásob ve slévárnách litiny.

Kód:

1020

Název: Pocházející z vlastních provozů

Zahrnuje:

vtoky, nálitky a jiný slévárenský šrot z oceláren a integrovaných sléváren oceli. Započítejte vyřazené a vadné ingoty nezahrnuté do výroby,

technologickým odpadem se rozumí odpad vznikající při výrobě předvýrobků a válcovaných výrobků, včetně práce na objednávku pro jiné podniky v odvětví, rovněž odpad z ingotů, vadné ingoty a ocelové odlitky, zjištěné jako vadné poté, co opustily huť nebo slévárnu (tj. poté, co byly započítány do výroby surové nebo lité oceli). Zahrnuje šrot vznikající v místně integrovaných slévárnách oceli, kovárnách, výrobnách trubek a drátovnách, válcovnách za studena, provozech vyrábějících kovové konstrukce a jiných provozech zpracovávajících ocel, kromě sléváren litiny (viz všeobecná poznámka 1 výše). Šrot z válcoven, který se má převálcovat ve vlastních válcovnách, se nezapočítává jako nový šrot,

znovuzískaným (starým) šrotem se rozumí ocelový a litinový odpad pocházející z oprav a demontáže starých provozů, strojů a zařízení, například vyřazené kokily.

Kód:

1030

Název: Příjem (nákup) (1031 + 1032 + 1033)

Šrot přijatý (nakoupený) zprostředkovaně prostřednictvím obchodní sítě se odpovídajícím způsobem přiřadí ke zdrojům uvedeným v kódech 1031, 1032 a 1033.

Lodní šrot vznikající na demoličních skládkách v rámci Společenství se vykazuje jako tuzemský šrot a šrot Společenství.

Kód:

1031

Název: Příjem (nákup) z tuzemských zdrojů

Tento kód zahrnuje šrot přijatý (nakoupený) z ostatních provozů nebo provozoven stejného podniku ve stejné zemi, zahrnující odpad z vysokých pecí, oceláren, válcoven, sléváren litiny (včetně místně integrovaných sléváren litiny). Zde se také vykáže šrot přijatý (nakoupený) z provozů jiných ocelářských podniků a z provozů jiných než vyrábějících nebo používajících ocel, např. z dolů.

Zde se také vykazuje šrot přijatý (nakoupený) z tuzemského trhu pocházející přímo od neocelářských podniků jako sléváren oceli nebo litiny, válcoven, rouroven, kováren, stavebních podniků, dolů a lomů, loděnic, železničních společností, strojíren a kovodělných podniků atd.

Kód:

1032

Název: Příjem (nákup) z členských států Společenství

Sem patří šrot přijatý (nakoupený) z jiných členských států Společenství.

Kód:

1033

Název: Příjem (nákup) z třetích zemí

Sem patří šrot přijatý (nakoupený) ze zemí, které nejsou členskými státy EU (neboli z třetích zemí).

Kód:

1040

Název: Celkem k dispozici (1010 + 1020 + 1030)

Souhrn zásob první den roku pocházejících z vlastních provozů a z příjmu (nákupu).

Kód:

1050

Název: Spotřeba celkem …

Spotřeba celkem udává celkový objem šrotu spotřebovaného při výrobě železa ve vysokých pecích, elektrických pecích na výrobu surového železa a při aglomeraci a rovněž celkovou spotřebu šrotu použitého při celkové výrobě surové oceli včetně výroby speciálního surového železa pomocí opětovného nauhličení oceli a při výrobě v místně integrovaných slévárnách oceli.

Kód:

1051

Název: … z toho elektrické pece

Spotřeba šrotu při výrobě oceli v elektrických pecích.

Kód:

1052

Název: … z toho nerezavějící šrot

Spotřeba nerezavějícího šrotu obsahujícího 10,5 % nebo více chromu a nejvýše 1,2 % uhlíku s dalšími legovacími prvky nebo bez nich.

Kód:

1060

Název: Dodávky (prodej mimo závod)

Vykažte všechny dodávky šrotu, rovněž všem slévárnám, i těm, které jsou místně integrovány.

Kód:

1070

Název: Stav zásob poslední den roku (1040 – 1050 – 1060)

Pod těmito kódy se vykazují zásoby v celém provozu včetně místně integrovaných činností (včetně sléváren oceli) s výjimkou zásob ve slévárnách litiny.

2. SPOTŘEBA PALIV A ENERGIE A BILANCE ELEKTRICKÉ ENERGIE V OCELÁŘSKÉM PRŮMYSLU

Úvodní poznámky o druzích zařízení

Provoz na přípravu vsázky zahrnuje provozy na přípravu vsázky a aglomerační zařízení.

Pokud jde o vysoké pece a elektrické pece na výrobu surového železa, bere se v úvahu pouze spotřeba paliva přímo zaváženého do pecí nebo v pecích spotřebovaného, jako náhražky za koks, tj. vyjma spotřeby v ohřívačích větru, ventilátorech a jiných pomocných vysokopecních zařízeních (vykazuje se pod položkou „ostatní zařízení“).

Tavírny zahrnují provozy na tavení oceli a zařízení pro kontinuální lití oceli.

Výrobny elektrické energie zahrnují spotřebu paliva a energie používané k výrobě veškeré elektrické energie v provozech nebo ve společných výrobnách pro několik oceláren. Viz též všeobecná poznámka č. 2.

Od členských států se očekává, že budou shromažďovat tyto informace ze všech železáren a oceláren definovaných jako skupina 27.1 NACE rev. 1.1, včetně provozů převálcování a výroben elektrické energie ocelářského průmyslu, které jsou společné pro několik provozů a podniků. Tyto výrobny elektrické energie se pro účely této statistiky považují za ocelárny skupiny 27.1 NACE rev. 1.1.

Společné výrobny elektrické energie v ocelářském průmyslu

Výrobny elektrické energie, které jsou společné pro několik provozů nebo ocelářských podniků, jsou zahrnuty jako celek.

Společné výrobny elektrické energie v rámci ocelářského průmyslu odpovídají na zjišťování přímo. Provozy využívající výstup těchto výroben nesmí, aby se zabránilo dvojímu započítání, tyto údaje zahrnout do svých individuálních odpovědí.

Ocelárny však ve svých zdrojích uvádějí příjmy elektrické energie ze společných výroben, a to celkem (kód 3102) mezi svými příjmy z venku.

Výrobny elektrické energie, které jsou napojeny na jiná odvětví, např. důlní průmysl, se nezahrnují.

Výrobny elektrické energie a páry

Tyto kombinované výrobny se částečně považují za výrobny elektrické energie. Ze spotřeby paliva se zahrne pouze ta část, která se použije pro výrobu elektrické energie, tj. nezapočítává se spotřeba na dodávky tepla.

Spotřeba energie

V části A uveďte spotřebu paliv a energie v železárnách a ocelárnách a v jejich pomocných provozech, kromě koksoven (vysoké pece, aglomerační provozy, místně integrované ocelárny, válcovny atd.).

Započítejte veškerou spotřebu v pomocných provozech (například elektrárnách a výrobnách páry), i když tyto neslouží výlučně pro výrobu železa a oceli.

Nezapočítávejte spotřebu paliv a energie v integrovaných provozech s provozy výroby železa a oceli, jejichž činnosti nejsou zahrnuty ve skupině 27.1 NACE rev. 1.1.

Part A: Roční statistiky spotřeby paliv a energie v členění podle druhu zařízení

Kód:

2010

Název: Pevná paliva (2011 + 2012)

Pevná paliva se vykazují podle stavu při příjmu.

Kód:

2011

Název: Koks

Zahrnuje koks, polokoks, petrolejový koks a koksový hrášek.

Kód:

2012

Název: Jiná pevná paliva

Zahrnuje uhlí a uhelné aglomeráty, hnědé uhlí a brikety.

Kód:

2020

Název: Kapalná paliva

Zahrnuje spotřebu veškerých kapalných paliv v železárnách a ocelárnách a v jejich pomocných provozech, ve výrobnách elektrické energie, avšak s výjimkou koksoven.

Kód:

2030

Název: Plyn (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Vykazuje se čistá spotřeba, bez ztrát a spáleného plynu „na pochodni“.

Spotřeba plynu se vykazuje v gigajoulech (1 gigajoul = 109 joulů = 1 gigakalorie/4,186) a je založena na nižší kalorické hodnotě pro každý plyn (pro suchý plyn o teplotě 0° a tlaku 760 mm/Hg).

Kód:

2040

Název: Vnější dodávky vysokopecního plynu

Zahrnuje celkové vnější dodávky vysokopecního plynu do sítě, do integrovaných ocelářských koksoven, ostatních oceláren a dalším zákazníkům.

Kód:

2050

Název: Vnější dodávky konvertorového plynu

Zahrnuje celkové vnější dodávky konvertorového plynu do sítě, do integrovaných hutních koksoven, ostatních oceláren a dalším zákazníkům.

Part B: Roční statistiky bilance elektrické energie v ocelářském průmyslu

Specifikace

Kód:

3100

Název: Zdroje (3101 + 3102)

Viz specifikace pro 3101 a 3102.

Kód:

3101

Název: Hrubá výroba

Hrubá výroba odpovídající celkové spotřebě ve výrobnách elektrické energie podle výkazu v části A pro výrobny elektrické energie.

Kód:

3102

Název: Příjem z venku

Pojem „z venku“ zahrnuje veřejné sítě, jiné země, železárny a ocelárny (včetně společných výroben energií), hutní koksovny, místně integrované provozy atd.

Kód:

3200

Název: Použito (3210 + 3220 + 3230)

Součet na řádce 3200 musí odpovídat součtu na řádce 3100

Kód:

3210

Název: Spotřeba v provozech (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Zahrnuje celkovou spotřebu podle zařízení v řádcích (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Kód:

3217

Název: Jiné provozy

Odpovídají jiným druhům provozů podle části A.

Kód:

3220

Název: Externí dodávky

Viz kód 3102.

Kód:

3230

Název: Ztráty

Zahrnuje veškeré ztráty elektrické energie.

3. INFORMACE O INVESTICÍCH V PRŮMYSLU VÝROBY ŽELEZA A OCELI (VÝDAJE A VÝROBNÍ KAPACITA)

Část A: Roční statistiky výdajů

Úvodní poznámky

Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz.

Investiční výdaje představují výdaje na pořízení dlouhodobého hmotného majetku (DHM) během sledovaného období. Zahrnují se náklady na pořízení nového DHM a existujícího DHM, ať zakoupeného od třetích stran nebo vyrobeného pro vlastní potřebu (tj. aktivovaná produkce DHM), jehož životnost je delší než jeden rok a který zahrnuje nevyprodukovaný hmotný majetek, jako jsou pozemky. Mez doby životnosti výrobků, které lze aktivovat, se může zvýšit účetními postupy, pokud tyto postupy vyžadují delší očekávanou životnost, než je životnost daná výše uvedenou mezí jednoho roku.

Veškerý pořízený DHM se oceňuje před opravou hodnoty (tj. jako hrubé investice) a před odečtením obratu z prodeje. Zakoupené výrobky se oceňují v nákupních cenách, tj. započítávají se náklady na dopravu a montáž, poplatky, daně a ostatní náklady na převod vlastnictví. Aktivovaná produkce DHM se oceňuje v nákladech výroby. Dlouhodobý hmotný majetek získaný procesem restrukturalizace (jako například fúzí, rozdělením, vyčleněním) se nezapočítává. Nákup drobných nástrojů, které se neaktivují, se zahrnuje do běžných výdajů.

Zahrnují se také všechny doplňky, změny, modernizace a renovace, které prodlužují dobu životnosti nebo zvyšují výrobní kapacitu DHM.

Běžné náklady na údržbu se neuvádějí a neuvádí se také hodnota předmětů dlouhodobé spotřeby používaných na základě smluv o nájmu a leasingu.

Pokud jde o evidenci pořizování DHM, u něhož fakturace, dodávka a první použití výrobků a platba za ně může proběhnout v různých sledovaných obdobích, navrhuje se výhledové používání této metody:

— pořizování DHM se zapisuje v okamžiku převodu vlastnictví na jednotku, která má v úmyslu je používat. Aktivovaná produkce se zapisuje, když se vyrobí. Pokud jde o zápis pořizování DHM uskutečněných v konkrétních etapách, měla by se každá část pořizování DHM zapsat ve sledovaném období, v němž byla uskutečněna.

V praxi toto nemusí být proveditelné a účetní zvyklosti mohou vést k tomu, že bude nutné použít této aproximace k uvedené metodě:

— pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM dodán,

— pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém vstoupí do výrobního procesu,

— pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM fakturován,

— pořizování DHM se zapisuje ve sledovaném období, ve kterém je DHM zaplacen,

— pořizování DHM se nezapisuje do rozvahy. V rozvaze nebo v komentáři k účetním závěrkám se však zahrnují tvorba, úbytky a převody všech DHM, jakož i úpravy hodnoty těchto DHM.

Hmotná aktiva se vedou v účetních závěrkách v položce dlouhodobá aktiva – hmotná aktiva.

Specifikace podle druhu zařízení

Kód:

4010

Název: Koksovna

Toto zahrnuje:

pece včetně koksárenských baterií s pomocným zařízením jako např. zavážky, výtlačné stroje (na koks), drtičky atd., dále hasicí vozy (k hašení koksu) a hasicí věže,

pomocný provoz.

Poznámka: pod každou položkou jsou zahrnuty: provoz, budovy a pomocná zařízení.

Kód:

4020

Název: Provoz na přípravu vsázky

Zahrnuje provozy na přípravu železné rudy a vsázky.

Kód:

4030

Název: Provoz na výrobu železa a feroslitin (včetně vysokých pecí)

Zahrnuje elektrické pece na surové železo, nízkošachetní pece a další provozy před tavením atd.

Kód:

4040

Název: Provozy na tavení oceli

Postup AOD, zpracování ve vakuu a v pánvi atd. se považují za dodatečné úpravy prováděné po konečném postupu; příslušné investiční výdaje (stejně jako veškerá výroba) musí být zahrnuty do kategorie týkající se odpovídajícího konečného postupu.

Pokud provoz zahrnuje (nebo bude zahrnovat) tavírnu oceli a mísič, výdaje týkající se mísiče se vykáží u příslušné tavírny. Pokud provoz nemá tavírnu, tyto výdaje se zahrnou do výdajů týkajících se vysokých pecí.

Kód:

4041

Název: z toho elektrické

Zahrnuje postup výroby surové oceli v elektrických (obloukových nebo indukčních) pecích.

Kód:

4050

Název: Kontinuální lití

Týká se kontinuálního lití do bram, bloků, sochorů, tvarových předlitků pro válcování profilů a trubkových předvýrobků, vyjma čelních a zadních odpadů.

Kód:

4060

Název: Válcovny (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Pro všechny druhy válcoven se musí brát v úvahu nejen náklady týkající se samotné válcovny, ale i náklady na předřazené provozy válcovny (např. ohřívací pece) a provozy za válcovací stolicí (např. chladicí lože, strojní nůžky). Pod položkou „ostatní“ (kód 4070) jsou zahrnuty výdaje týkající se veškerého zařízení, které nespadá pod zvláštní kategorii válcoven, kromě zařízení pro nanášení povlaků (pocínování, pozinkování, atd.), rozlišené pomocí kódu 4064.

Výdaje na válcovny za studena se vykáží pod kódem 4063 – studené válcovny širokého pásu.

Kód:

4061

Název: Ploché výrobky

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na válcovny plochých výrobků za tepla.

Kód:

4062

Název: Dlouhé výrobky

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na válcovny dlouhých výrobků za tepla.

Kód:

4063

Název: Studené válcovny širokého pásu

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na studené válcovny širokého pásu, ať již se jedná o kontinuální nebo nekontinuální válcovací tratě.

Kód:

4064

Název: Zařízení pro nanášení povlaků

Pod tímto kódem se vykazují výdaje na zařízení pro nanášení povlaků (linky pro nanášení povlaků).

Kód:

4070

Název: Ostatní provozy

Tento kód zahrnuje

veškeré ústřední provozy a distribuční sítě elektrické energie, plynu, vody, páry, vzduchu a kyslíku,

dopravu, strojírenské dílny, laboratoře a všechna ostatní zařízení, které tvoří součást celého provozu, nemohou však být klasifikovány jako součást zvláštního oddělení,

blokové válcovací tratě, předválcovací tratě na válcování plosek (bram) a sochorové válcovací tratě, pokud tyto předvýrobky nejsou kontinuálně lity a vykazovány pod kódem 4050.

Kód:

4200

Název: Z toho pro ochranu životního prostředí

Kapitálové výdaje na metody, technologie, procesy nebo zařízení pro zachycování a odstraňování znečišťování a látek znečišťujících životní prostředí (např. emisí do ovzduší, kapalných a tuhých odpadů) po jejich produkci, prevenci šíření a měření úrovně znečištění a zpracování a likvidaci látek znečišťujících ovzduší vzniklých provozem podniku.

Tato položka je součtem výdajů vynaložených v oblastech životního prostředí: ochrana vnějšího ovzduší a podnebí, nakládání s odpadními vodami, nakládání s odpady a ostatní činnosti v oblasti životního prostředí. Ostatní činnosti v oblasti ochrany životního prostředí zahrnují ochranu a nápravu půd a podzemních a povrchových vod, snižování úrovně hluku a vibrací, ochranu biologické rozmanitosti a krajiny, ochranu proti záření, výzkum a vývoj, obecnou správu a řízení činností ovlivňujících životní prostředí, vzdělávání, odbornou přípravu a informace, činnosti vedoucí k nedělitelným výdajům a činnosti jinde nezařazené.

Zahrnují se:

investice do samostatně identifikovatelných částí stávajících zařízení instalovaných na konci výrobní linky nebo zcela mimo ni (zařízení na konci procesu),

investice do zařízení (např. filtry nebo samostatné čisticí stupně), která redukují nebo extrahují látky znečišťující životní prostředí ve výrobní lince a jejichž odstranění v podstatě neovlivňuje funkci výrobní linky.

Hlavním účelem nebo funkcí těchto kapitálových výdajů je ochrana životního prostředí; vykazují se celkové výdaje.

Výdaje se vykazují bez jakékoliv kompenzace nákladů pocházející z tvorby a prodeje zpeněžitelných vedlejších produktů, docílených úspor nebo přijatých dotací.

Nakoupené zboží se oceňuje v kupních cenách bez DPH a jiných odpočitatelných daní přímo spojených s obratem.

Nezahrnují se:

opatření a činnosti prospěšné pro životní prostředí, které by se byly uskutečnily bez zohlednění problematiky životního prostředí, včetně opatření, jejichž prvořadým cílem je bezpečnost a ochrana zdraví na pracovišti a zajištění výroby,

opatření pro snížení úrovně znečištění při používání nebo likvidaci výrobků (ekologická úprava výrobků), pokud politika a regulace v oblasti životního prostředí nerozšiřuje právní odpovědnost výrobce za znečišťování pocházející z používání výrobků nebo za nakládání s nimi, když se stanou odpadem,

činnosti týkající se používání a úspory zdrojů (např. zásobování vodou nebo úspory energie nebo surovin), pokud je prvořadým účelem ochrana životního prostředí: např. když cílem těchto činností je provádění vnitrostátní nebo mezinárodní politiky v oblasti životního prostředí a neuskutečňují se z důvodu úspory nákladů.

Část B: Roční statistiky výrobní kapacity

Úvodní poznámky

Nejvyšší možná výroba (MPP) odpovídá výrobě, kterou by mohly provozy během sledovaného roku uskutečnit, vezmou-li se v úvahu běžné nebo očekávané provozní postupy, provozní metody a sortiment výrobků. Z definice vyplývá, že je vyšší než skutečná výroba.

Změny v MPP obecně souvisejí s:

— uskutečněnými investicemi, ačkoliv výdaje a změna nemusí nutně nastat současně,

— s uskutečněnými nebo plánovanými trvalými uzavřeními, převody nebo prodeji. Nejvyšší možná výroba neodpovídá technické kapacitě nebo nominálním výkonu jakékoliv části zařízení, ale je založena na celkové technické struktuře provozů při zohlednění vztahů mezi různými fázemi výroby, např. mezi ocelárnami a vysokými pecemi.

Nejvyšší možná roční výroba je nejvyšší výroba, které lze během daného roku za běžných pracovních podmínek dosáhnout s ohledem na opravy, údržbu a běžné svátky, se zařízením dostupným na začátku roku a rovněž při zohlednění doplňkové výroby zařízení, které bude uvedeno do provozu, a stávajícího zařízení, které by mělo být v průběhu roku definitivně vyřazeno z provozu. Rozvoj výroby je založen na pravděpodobných podílech složení vsázky pro každou část posuzovaného zařízení a na předpokladu, že budou dostupné suroviny.

Obecné metody výpočtu

Do odpovědí na zjišťování se musí zahrnout veškerá zařízení, která nejsou trvale uzavřena.

Výpočet MPP je založen na předpokladu běžných provozních podmínek, zahrnujících:

— běžnou dostupnost pracovní síly, tj. neprovádí se změny NMV v situaci, kdy se provoz přizpůsobuje proměnlivým podmínkám trhu dočasným omezením nebo zvýšením počtu personálu,

— běžnou dostupnost zařízení, tj. zohlední se periodické uzavírání, placené dovolené, běžná údržba a případně sezónní dostupnost elektrické energie (1),

— běžnou dostupnost surovin,

— běžné rozdělení přísunu surovin i předvýrobků (pokud není uvedeno jinak, „běžné“ znamená předchozího roku) na různá zařízení. V těch případech, kdy jsou z důvodů specifických pro daný provoz nutné změny v tomto rozdělení, je možné takové změny provést pouze v případě, že suroviny nebo předvýrobky budou pravděpodobně k dispozici v dostatečném množství,

— běžnou skladbu sortimentu výrobků, tj. jako v předchozím roce, pokud nejsou plánovány specifické změny,

— bezproblémový odbyt výrobků,

— žádné stávky nebo výluky,

— žádné technické havárie nebo poruchy provozu,

— žádná vážná přerušení provozu v důsledku povětrnostních vlivů, např. záplav.

Uvedení do provozu nebo vyřazení z provozu

V případech, kdy se má zařízení během daného roku uvést do provozu, trvale uzavřít, převést nebo prodat, je nutné zohlednit datum, kdy k uvedení do provozu nebo vyřazení z provozu dojde, a vypočítat MPP poměrně na počet měsíců, kdy bude zařízení pravděpodobně v provozu. V případě nového zařízení, zejména u velmi rozsáhlých projektů, je třeba uplatnit rozvážnost ohledně výroby dosažitelné během náběhové fáze, která může trvat až několik let.

1. Ocelárny

— Konvertorové oceli: v případě konvertorových ocelí (např. LD, OBM atd.) se musí všechna zařízení na výrobu železa a oceli zohledňovat společně, tj. MPP oceláren může být omezena dostupností tekutého surového železa; v takových případech se MPP oceláren musí vypočítat na základě dostupného železa, přičemž se vychází z běžného rozdělení železa mezi případné ocelárny, slévárny, granulační zařízení a prodeje a z běžných množství šrotu potřebných na 1 tunu surové oceli.

— Elektrooceli: musí se uvažovat běžně dostupné dodávky elektrické energie.

— Obecně: v určitých pomocných provozech mohou existovat obtíže technického rázu, v jejichž důsledku je například možné použití pouze dvou ze tří pecí. (Příčinou mohou být technické obtíže v dodávce kyslíku, hlubinné pece, pojízdné mostové jeřáby atd.). Proto se každá tavírna musí uvažovat se všemi pomocnými zařízeními, která mají vliv na její používání.

2. Válcovny a linky pro nanášení povlaků

MPP válcoven nebo linek pro nanášení povlaků se musí stanovit na základě daného sortimentu výrobků, tj. na základě pevně stanovených objemů výrobků o daných velikostech a profilech. V případě že společnost není schopna v důsledku nepředvídatelných podmínek na trhu určit předpověď, použije se sortiment výrobků z předchozího roku.

Navíc se musí MPP stanovit také na základě běžného rozsahu rozměrů předvýrobků dodávaných válcovně.

Při výpočtu MPP se musí vzít v úvahu úzké profily na nižší i vyšší úrovni řetězce, které existují v celém zařízení, např. dostupnost předvýrobků, kapacita pro manipulaci nebo dokončování výrobku.

Na základě nákupu ocelových předvýrobků se může MPP válcovny nebo skupiny, která se jinak potýká s omezeními, zvýšit pouze v případě, že bude v roce dobrých obchodních podmínek pravděpodobně k dispozici potřebný objem ocelových předvýrobků. To obecně předpokládá dlouhodobé smlouvy nebo dobře definované programy dodávek.

Obecně řečeno, v integrovaném provozu nebo v provozech jedné jediné skupiny by měla být rovnováha mezi výrobou oceli a výrobou válcovaných výrobků, vezme-li se v potaz běžná distribuce disponibilní oceli mezi válcovnami, slévárnami a předvýrobky pro výrobu trubek nebo kování.

Pokud jde o skutečnou výrobu (kód ACP), je třeba ji vykazovat brutto, při dokončení každé fáze postupu před dalším zpracováním.

Zahrnou se všechny výrobky vyrobené v závodě bez ohledu na to, zda byly vyrobeny ve vlastní režii nebo ne. Je nutno uvést všechny výrobky vyrobené za závod, který je vyrobil, a ne za závod, který si je objednal a zaplatil. Zahrnou se všechny výrobky a jakosti (nelegované a legované třídy oceli), včetně výrobků nižší jakosti, které avšak nejsou určeny pro bezprostřední přetavení, jako jsou např. výrobky jiné než prvotřídní jakosti, odřezky tlustých a tenkých plechů a odpadové konce; a výrobků získaných řezáním válcovaných nebo částečně válcovaných ocelových výrobků nebo předvýrobků, u nichž jsou vadná místa vyřazena pro bezprostřední přetavení.

Předávání údajů týkajících se skutečné výroby není povinné.

Pokud má podnik několik provozů, dotazník se musí vyplnit za každý provoz.

Specifikace

Kód:

5010

Název: Koks

Výstupy z koksovacích pecí.

Kód:

5020

Název: Příprava vsázky

Výstupy ze všech aglomeračních, peletizačních a ostatních zařízení vyrábějících aglomerované materiály pro vysokopecní vsázku a přímo redukovaná železná houba.

Kód:

5030

Název: Surové železo a feroslitiny

Veškerá výroba surového železa, vysokopecní zrcadloviny a feromanganu s vysokým obsahem uhlíku ve vysokých pecích a elektrických pecích na výrobu železa v provozech.

Kód:

5040

Název: Surová ocel

Surová ocel celkem.

Kód:

5041

Název: z toho elektroocel

z toho surová ocel z elektrických (obloukových a indukčních) pecí.

Kód:

5042

Název: z toho kontinuální lití

z toho kontinuálně lité bramy, bloky, sochory, varové předlitky pro válcování profilů a trubkové předvýrobky.

Kód:

5050

Název: Výrobky získané přímo válcováním za tepla (5051 + 5052)

Zahrnuje celkový počet výrobků válcovaných za tepla.

Kód:

5051

Název: Ploché výrobky

Zahrnuje celkový počet plochých výrobků válcovaných za tepla.

Kód:

5052

Název: Dlouhé výrobky

Celkový počet dlouhých výrobků válcovaných za tepla. Z praktických důvodů zahrnuje tento kód válcované předvýrobky pro trubky, jelikož je nelze klasifikovat pod jiným kódem.

Kód:

5060

Název: Výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla

(kromě povlakovaných)

Výrobky získané z výrobků připravených válcováním za tepla (kromě povlakovaných). Tento kód zahrnuje pásovou ocel válcovanou na tepla z široké pásové oceli válcované za tepla, tlusté plechy válcované za tepla řezané z široké pásové oceli válcované za tepla, ploché výrobky válcované za studena v podobě tabulí nebo svitků.

Kód:

5061

Název: z toho výrobky získané válcováním za studena

z toho ploché výrobky (tenké plechy a pásy) získané válcováním za studena.

Kód:

5070

Název: Výrobky s povlakem na povrchu

Tento kód zahrnuje obalovou ocel (bílé plechy, pocínované tenké plechy a pásy, elektrolyticky chromovaná ocel), všechny ploché nebo vlnité tenké a tlusté plechy a svitky pokovené máčením za horka nebo elektrolyticky a všechny ploché nebo vlnité tenké a tlusté plechy a svitky opatřené organickým povlakem.

Definice kódů v rámci tohoto zjišťování je uvedena s odkazem na dřívější dotazník Eurostatu ESUO 2-61.

(1) Pravidelné celkové opravy probíhající několik let (např. vysoké pece) ovšem mohou být přepočítány na „roční průměr“.