JEDNACÍ ŘÁD

7. volební období

březen 2011

Poznámka pro čtenáře:

V souladu s rozhodnutími Parlamentu o používání rodově neutrálního jazyka v jeho dokumentech jednací řád zohledňuje příslušné pokyny schválené rozhodnutím Skupiny na vysoké úrovni pro rovnost pohlaví a rozmanitost dne 13. února 2008 a odsouhlasené předsednictvem dne 19. května 2008.

Výklad ustanovení jednacího řádu je psán kurzívou (v souladu s článkem 211).

OBSAH

Ve výboru

V plénu

Další postup

Ve výboru

V plénu

Dohodovací řízení

V plénu

HLAVA I

POSLANCI, ORGÁNY PARLAMENTU A POLITICKÉ SKUPINY

KAPITOLA I

Poslanci Evropského parlamentu

Článek 1

Evropský parlament

Článek 2

Nezávislý mandát

Poslanci Evropského parlamentu vykonávají svůj mandát nezávisle. Nejsou vázáni žádnými pokyny a mandát, který obdrží, není vázaný.

Článek 3

Ověřování pověřovacích listin

Článek 4

Délka funkčního období poslanců

Článek 5

Výsady a imunity

Článek 6

Zbavení poslanecké imunity

Článek 7

Imunitní řízení

Článek 8

Provádění statutu poslanců

Parlament přijme statut poslanců Evropského parlamentu a jeho změny na základě návrhu příslušného výboru. Ustanovení čl. 138 odst. 1 se použije obdobně. Předsednictvo odpovídá za uplatňování těchto ustanovení a na základě ročního rozpočtu rozhoduje o finančním krytí.

Článek 9

Finanční zájmy poslanců, pravidla chování a přístup do Parlamentu

Článek 10

Vnitřní vyšetřování vedené Evropským úřadem pro boj proti podvodům

Společná pravidla stanovená v interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování vedeném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), která obsahují opatření pro usnadnění vyšetřování vedených tímto úřadem, jsou použitelná v Parlamentu v souladu s rozhodnutím Parlamentu připojeným k tomuto jednacímu řádu (4).

Článek 11

Pozorovatelé

KAPITOLA 2

Funkce v Parlamentu

Článek 12

Dočasný předseda

Článek 13

Nominace a obecná ustanovení

Článek 14

Volba předsedy – úvodní projev

Článek 15

Volba místopředsedů

Článek 16

Volba kvestorů

Po volbě místopředsedů volí Parlament pět kvestorů.

Kvestoři jsou voleni stejným postupem jako místopředsedové.

Článek 17

Délka funkčního období

Článek 18

Uvolněné funkce

Článek 19

Předčasné ukončení výkonu funkce

Konference předsedů může třípětinovou většinou odevzdaných hlasů pocházejících nejméně ze tří politických skupin navrhnout Parlamentu, aby odvolal z funkce předsedu, místopředsedu, kvestora, předsedu a místopředsedu výboru, předsedu a místopředsedu meziparlamentní delegace nebo jakéhokoli jiného funkcionáře voleného v Parlamentu, pokud se dotyčný poslanec dopustí závažného pochybení. Pro schválení tohoto návrhu v Parlamentu je nutná dvoutřetinová většina odevzdaných hlasů, která představuje většinu všech poslanců.

KAPITOLA 3

Orgány a povinnosti

Článek 20

Povinnosti předsedy

Článek 21

Povinnosti místopředsedů

Článek 22

Složení předsednictva

Článek 23

Povinnosti předsednictva

Článek 24

Složení Konference předsedů

Článek 25

Povinnosti Konference předsedů

Článek 26

Povinnosti kvestorů

Kvestoři jsou pověřeni administrativními a finančními záležitostmi, které se přímo týkají poslanců, a to podle vnitřních směrnic stanovených předsednictvem.

Článek 27

Konference předsedů výborů

Článek 28

Konference předsedů delegací

Článek 29

Zveřejňování rozhodnutí předsednictva a Konference předsedů

KAPITOLA 4

Politické skupiny

Článek 30

Vytváření politických skupin

Článek 31

Činnosti a právní postavení politických skupin

Článek 32

Meziskupiny

Článek 33

Nezařazení poslanci

Článek 34

Způsob rozdělení křesel v jednacím sále

Konference předsedů rozhodne o rozdělení křesel v jednacím sále mezi politické skupiny, nezařazené poslance a orgány Evropské unie.

HLAVA II

LEGISLATIVNÍ, ROZPOČTOVÉ A JINÉ POSTUPY

KAPITOLA 1

Legislativní proces – obecná ustanovení

Článek 35

Pracovní program Komise

Článek 36

Dodržování Listiny základních práv Evropské unie

Článek 37

Ověřování právního základu

Článek 37a

Přenesení legislativních pravomocí

Článek 38

Ověřování finanční slučitelnosti

Článek 38a

Posuzování dodržování zásady subsidiarity

Článek 39

Přístup k dokumentům a poskytování informací Parlamentu

Článek 40

Zastoupení Parlamentu na zasedání Rady

Pokud Rada přizve Parlament k účasti na svém zasedání, na kterém Rada jedná v rámci své legislativní pravomoci, předseda Parlamentu požádá předsedu nebo zpravodaje příslušného výboru nebo jiného poslance navrženého výborem, aby zastupoval Parlament.

Článek 41

Právo podnětu udělené Parlamentu Smlouvami

V případech, kdy Smlouvy udělují Parlamentu právo podnětu, může příslušný výbor rozhodnout o vypracování zprávy z vlastního podnětu.

Zpráva se skládá z:

Vyžaduje-li přijetí aktu Parlamentem schválení nebo souhlas Rady a stanovisko nebo souhlas Komise, může Parlament po hlasování o navrženém aktu a na návrh zpravodaje rozhodnout o odkladu hlasování o návrhu usnesení do doby, než Rada nebo Komise vyjádří své stanovisko.

Článek 42

Podnět podle článku 225 Smlouvy o fungování Evropské unie

Článek 43

Projednávání legislativních dokumentů

Článek 44

Legislativní postupy týkající se podnětů členských států

KAPITOLA 2

Postup ve výboru

Článek 45

Legislativní zprávy

Článek 46

Zjednodušený postup

Článek 47

Nelegislativní zprávy

Článek 48

Zprávy z vlastního podnětu

Článek 49

Stanoviska výborů

Článek 50

Postup s přidruženými výbory

Pokud je Konferenci předsedů postoupena otázka příslušnosti v souladu s čl. 188 odst. 2 nebo článkem 48 a Konference předsedů se domnívá, že záležitost spadá na základě přílohy VII jednacího řádu téměř stejnou měrou do působnosti dvou nebo více výborů nebo že různé části dané záležitosti spadají do působnosti dvou nebo více výborů, použije se článek 49 spolu s níže uvedenými ustanoveními:

Znění tohoto článku nijak neomezuje jeho působnost. Žádosti o použití postupu s přidruženými výbory při vypracovávání nelegislativních zpráv na základě čl. 48 odst. 1 a čl. 119 odst. 1 a 2 jsou přípustné.

Postup s přidruženými výbory podle tohoto článku nelze použít, pokud je při projednávání mezinárodních dohod podle článku 90 uplatněn postup souhlasu podle článku 81.

Rozhodnutí Konference předsedů použít postup s přidruženými výbory se použije ve všech fázích daného postupu.

Práva související s postavením „příslušného výboru“ jsou vykonávána hlavním příslušným výborem. Při výkonu těchto práv musí hlavní příslušný výbor dodržovat výsady přidruženého výboru, zejména povinnost loajální spolupráce, pokud jde o časový harmonogram a právo přidruženého výboru určit pozměňovací návrhy, které se předloží Parlamentu v oblasti jeho výlučné působnosti.

V případě, že by hlavní příslušný výbor porušil výsady přidruženého výboru, rozhodnutí přijatá hlavním příslušným výborem zůstanou platná, ale přidružený výbor může předložit své pozměňovací návrhy přímo Parlamentu v mezích své výlučné působnosti.

Článek 51

Postup společných schůzí výborů

Jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 49 odst. 1 a článku 50, může Konference předsedů v případě, že věci přikládá velkou důležitost, rozhodnout, že se uplatní postup společných schůzí výborů a společné hlasování. V takovém případě dotčení zpravodajové vypracují společný návrh zprávy, který projednají a o kterém hlasují dotčené výbory na společných schůzích konaných za společného předsednictví dotčených předsedů výborů. Dotčené výbory mohou ustavit mezivýborové pracovní skupiny s cílem připravit společné schůze a hlasování.

Článek 52

Navrhování zpráv

KAPITOLA 3

První čtení

Ve výboru

Článek 53

Změna návrhu legislativního aktu

Článek 54

Postoj Komise a Rady k pozměňovacím návrhům

V plénu

Článek 55

Závěr z prvního čtení

Článek 56

Zamítnutí návrhu Komise

Článek 57

Přijímání pozměňovacích návrhů k návrhu Komise

Další postup

Článek 58

Postup po přijetí postoje Parlamentu

Článek 59

Opětovné postoupení Parlamentu

Řádný legislativní postup

Jiné postupy

Článek 60

vypouští se

KAPITOLA 4

Druhé čtení

Ve výboru

Článek 61

Sdělení postoje Rady

Článek 62

Prodloužení lhůt

Článek 63

Postoupení příslušnému výboru a projednání v tomto výboru

V plénu

Článek 64

Závěr z druhého čtení

Článek 65

Zamítnutí postoje Rady

Článek 66

Pozměňovací návrhy k postoji Rady

KAPITOLA 5

Třetí čtení

Dohodovací řízení

Článek 67

Svolání dohodovacího výboru

Pokud Rada informuje Parlament, že nemůže schválit všechny parlamentní pozměňovací návrhy k postoji Rady, dohodne se předseda s Radou na době a místě první schůze dohodovacího výboru. Šestitýdenní nebo v případě prodloužení osmitýdenní lhůta stanovená v čl. 294 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie začíná běžet dnem, kdy se výbor poprvé sejde.

Článek 68

Delegace v dohodovacím výboru

V plénu

Článek 69

Společný návrh

KAPITOLA 6

Závěr legislativního procesu

Článek 70

Interinstitucionální jednání v legislativních postupech

Článek 71

Dohoda z prvního čtení

Pokud Rada podle čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie informuje Parlament, že schválila jeho postoj, oznámí předseda poté, co text prošel konečnou právně-jazykovou redakcí v souladu s článkem 180, v Parlamentu jeho přijetí ve znění, jež odpovídá postoji Parlamentu.

Článek 72

Dohoda z druhého čtení

Pokud není ve lhůtě pro předložení a hlasování o pozměňovacích návrzích nebo návrzích na zamítnutí přijat žádný návrh na zamítnutí postoje Rady ani žádné pozměňovací návrhy k tomuto postoji podle článků 65 a 66, oznámí předseda v Parlamentu, že navržený akt byl s konečnou platností přijat. Předseda spolu s předsedou Rady tento akt podepíší a zajistí jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie podle článku 74.

Článek 73

Podmínky pro navrhování legislativních aktů

Článek 74

Podepisování přijatých aktů

Po provedení konečné právně-jazykové redakce přijatého textu v souladu s článkem 180 a po kontrole řádného dokončení všech postupů podepíše předseda a generální tajemník akty přijaté řádným legislativním postupem a generální tajemníci Parlamentu a Rady zajistí vyhlášení těchto aktů v Úředním věstníku Evropské unie.

KAPITOLA 6a

Ústavní záležitosti

Článek 74a

Řádný postup pro přijímání změn Smluv

Článek 74b

Zjednodušený postup pro přijímání změn smluv

Článek 74c

Smlouvy o přistoupení

Článek 74d

Vystoupení z Unie

Pokud se členský stát rozhodne na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii z Unie vystoupit, předloží se věc příslušnému výboru. Článek 74c se použije obdobně. Parlament rozhodne o souhlasu s dohodou o vystoupení většinou odevzdaných hlasů.

Článek 74e

Porušení základních hodnot členským státem

Článek 74f

Složení Parlamentu

V dostatečném časovém předstihu před koncem volebního období může Parlament na základě zprávy příslušného výboru vypracované v souladu s článkem 41 předložit návrh na změnu svého složení. Návrh rozhodnutí Evropské rady, kterým se stanoví složení Parlamentu, se posoudí v souladu s článkem 81.

Článek 74g

Posílená spolupráce mezi členskými státy

KAPITOLA 7

Rozpočtové postupy

Článek 75

Víceletý finanční rámec

Požádá-li Rada Parlament o souhlas s návrhem nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec, je věc postoupena příslušnému výboru v souladu s postupem uvedeným v článku 81. Pro souhlas Parlamentu se vyžaduje většina hlasů všech poslanců.

Článek 75a

Pracovní dokumenty

Článek 75b

Projednávání návrhu rozpočtu – první fáze

Článek 75c

Finanční trialog

Předseda se účastní pravidelných setkání předsedů Evropského parlamentu, Rady a Komise, která jsou svolávána z podnětu Komise v rámci rozpočtových postupů podle šesté části hlavy II Smlouvy o fungování Evropské unie. Předseda učiní všechna nezbytná opatření, aby podpořil vzájemné konzultace a sbližování postojů jednotlivých orgánů, a usnadnil tak provádění výše uvedených postupů.

Předseda Parlamentu může tímto úkolem pověřit místopředsedu, který má zkušenosti s rozpočtovými otázkami, nebo předsedu výboru příslušného pro rozpočtové otázky.

Článek 75d

Rozpočtové dohodovací řízení

Článek 75e

Přijetí rozpočtu s konečnou platností

Pokud předseda dojde k závěru, že rozpočet byl přijat v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, prohlásí v Parlamentu, že rozpočet byl přijat s konečnou platností. Zajistí zveřejnění rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 75f

Systém prozatímních dvanáctin

Článek 76

Absolutorium Komisi za plnění rozpočtu

Ustanovení týkající se prováděcích postupů pro rozhodnutí o udělení absolutoria Komisi za plnění rozpočtu v souladu s finančními ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie a s finančním nařízením jsou připojena k tomuto jednacímu řádu jako příloha (9). Tato příloha se přijímá podle čl. 212 odst. 2.

Článek 77

Jiné postupy udělování absolutoria

Ustanovení, kterými se řídí postup udělování absolutoria Komisi za plnění rozpočtu, se obdobným způsobem vztahují na postup udělování absolutoria:

Článek 78

Parlamentní kontrola plnění rozpočtu

KAPITOLA 8

Vnitřní rozpočtové postupy

Článek 79

Odhad výdajů Parlamentu

Článek 79a

Postup pro sestavení odhadu výdajů Parlamentu

Článek 80

Pravomoc vynakládat prostředky a hradit výdaje

KAPITOLA 9

Postup souhlasu

Článek 81

Postup souhlasu

KAPITOLA 10

vypouští se

Článek 82

vypouští se

KAPITOLA 11

Ostatní postupy

Článek 83

Postup zaujímání stanovisek podle článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie

Článek 84

Postupy týkající se sociálního dialogu

Článek 85

Postup posuzování dobrovolných dohod

Článek 86

Kodifikace

Článek 87

Přepracování

Článek 87a

Akty v přenesené pravomoci

Pokud je pravomoc doplňovat či měnit některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné, přenesena legislativním aktem na Komisi, příslušný výbor:

Obdobně se použijí ustanovení čl. 88 odst. 1, 2 a 3.

Článek 88

Prováděcí opatření

Předseda příslušného výboru stanoví pro členy lhůtu, během níž mohou navrhnout, aby výbor vznesl proti návrhu opatření námitky. Považuje-li to výbor za vhodné, může se rozhodnout jmenovat zpravodaje z řad svých členů nebo stálých náhradníků. Pokud má výbor námitky proti návrhu opatření, předloží návrh usnesení proti přijetí návrhu opatření, který může také obsahovat změny, jež by měly být zapracovány do návrhu opatření.

HLAVA IIA

VNĚJŠÍ VZTAHY

KAPITOLA 12

Mezinárodní dohody

Článek 89

vypouští se

Článek 90

Mezinárodní dohody

Článek 91

Postupy podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie v případě prozatímního uplatňování nebo pozastavení platnosti mezinárodní dohody nebo vypracování postoje Unie v orgánu vytvořeném mezinárodní dohodou

Pokud Komise v souladu se svými povinnostmi stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie a rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí informuje Parlament a Radu o svém záměru předložit návrh na prozatímní uplatňování nebo pozastavení uplatňování mezinárodní dohody, učiní prohlášení v Parlamentu, po němž následuje rozprava. Parlament může dát doporučení podle článků 90 nebo 97.

Stejný postup se uplatňuje, pokud Komise informuje Parlament o návrhu týkajícím se postojů, které mají být jménem Unie přijaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody.

KAPITOLA 13

Zastupování Unie navenek a společná zahraniční a bezpečnostní politika

Článek 92

vypouští se

Článek 93

Zvláštní zástupci

Článek 94

vypouští se

Článek 95

Mezinárodní zastoupení

Článek 96

Konzultace s Parlamentem a jeho informování v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

Článek 97

Doporučení v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

Článek 98

Porušování lidských práv

Na každém dílčím zasedání může každý příslušný výbor bez žádosti o svolení předložit stejným postupem jako v čl. 97 odst. 4 návrh usnesení o případech porušování lidských práv.

KAPITOLA 14

vypouští se

Článek 99

vypouští se

Článek 100

vypouští se

Článek 101

vypouští se

KAPITOLA 15

vypouští se

Článek 102

vypouští se

HLAVA III

TRANSPARENTNOST ČINNOSTÍ

Článek 103

Transparentnost činností Parlamentu

Článek 104

Přístup veřejnosti k dokumentům

HLAVA IV

VZTAHY S JINÝMI SUBJEKTY

KAPITOLA 1

Jmenování

Článek 105

Volba předsedy Komise

Článek 106

Volba Komise

Článek 107

Návrh na vyslovení nedůvěry Komisi

Článek 107a

Jmenování soudců a generálních advokátů Soudního dvora Evropské unie

Parlament na návrh příslušného výboru jmenuje svého zástupce do sedmičlenného panelu, který má prověřit vhodnost kandidátů na místo soudce nebo generálního advokáta Soudního dvora a Tribunálu.

Článek 108

Jmenování členů Účetního dvora

Článek 109

Jmenování členů Výkonné rady Evropské centrální banky

KAPITOLA 2

Prohlášení

Článek 110

Prohlášení Komise, Rady a Evropské rady

Článek 111

Vysvětlení rozhodnutí Komise

Po konzultaci s Konferencí předsedů může předseda Parlamentu vyzvat předsedu Komise, komisaře pro vztahy s Evropským parlamentem, nebo po dohodě jiného komisaře, aby učinil po každém zasedání Komise prohlášení před Parlamentem, v němž vysvětlí hlavní rozhodnutí, která Komise přijala. Po prohlášení následuje nejméně třicetiminutová rozprava se stručnými a věcnými otázkami poslanců.

Článek 112

Prohlášení Účetního dvora

Článek 113

Prohlášení Evropské centrální banky

Článek 114

Doporučení týkající se hlavních směrů hospodářských politik

KAPITOLA 3

Parlamentní otázky

Článek 115

Otázky k ústnímu zodpovězení s rozpravou

Článek 116

Doba vyhrazená pro otázky

Článek 117

Otázky k písemnému zodpovězení

Článek 118

Otázky Evropské centrální bance k písemnému zodpovězení

KAPITOLA 4

Zprávy dalších orgánů

Článek 119

Výroční zprávy a jiné zprávy dalších orgánů

KAPITOLA 5

Usnesení a doporučení

Článek 120

Návrhy usnesení

Článek 121

Doporučení Radě

Článek 122

Rozpravy o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu

Článek 123

Písemná prohlášení

Článek 124

Konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem

Článek 125

Konzultace s Výborem regionů

Článek 126

Žádosti určené evropským agenturám

KAPITOLA 6

Interinstitucionální dohody

Článek 127

Interinstitucionální dohody

KAPITOLA 7

Postoupení Soudnímu dvoru Evropské unie

Článek 128

Řízení před Soudním dvorem Evropské unie

Článek 129

vypouští se

HLAVA V

VZTAHY S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY

Článek 130

Výměna informací, kontakty a vzájemné poskytování zázemí

Článek 131

Konference výborů pro evropské záležitosti (COSAC)

Článek 132

Konference parlamentů

Konference předsedů jmenuje členy parlamentní delegace v jakékoli konferenci nebo podobném orgánu, v němž jsou zástupci parlamentů, a zmocňuje je s ohledem na příslušné parlamentní usnesení. Delegace volí svého předsedu, a popřípadě jednoho nebo více místopředsedů.

HLAVA VI

ZASEDÁNÍ

KAPITOLA 1

Zasedání Parlamentu

Článek 133

Volební období Parlamentu, zasedání, dílčí zasedání, denní zasedání

Článek 134

Svolávání Parlamentu

Článek 135

Místo zasedání a schůzí

Článek 136

Účast poslanců na zasedáních

KAPITOLA 2

Plán práce Parlamentu

Článek 137

Návrh pořadu jednání

Článek 138

Postup v plénu bez pozměňovacích návrhů a rozpravy

Článek 139

Krátké přednesení

Na žádost zpravodaje nebo na návrh Konference předsedů může také Parlament rozhodnout, že bod nevyžadující řádnou rozpravu bude projednán formou krátkého přednesení zpravodajem v plénu. V takovém případě má Komise možnost odpovědět a poté se může konat až desetiminutová rozprava, během které dá předseda slovo poslancům, kteří se přihlásí zvednutím ruky. Každý poslanec může hovořit nejvýše jednu minutu.

Článek 140

Přijímání a změny pořadu jednání

Článek 141

Mimořádná rozprava

Článek 142

Postup pro naléhavé případy

Článek 143

Společná rozprava

Kdykoli je možno rozhodnout o konání společné rozpravy o podobných nebo věcně souvisejících bodech pořadu jednání.

Článek 144

Lhůty

S výjimkou naléhavých případů uvedených v článcích 122 a 142 nelze přistoupit k rozpravě a k hlasování o textu, pokud nebyl text rozeslán nejméně dvacet čtyři hodin předem.

KAPITOLA 3

Obecná pravidla pro průběh zasedání

Článek 145

Přístup do jednacího sálu

Článek 146

Jazyky

Článek 147

Přechodná ustanovení

Článek 148

Rozesílání dokumentů

Dokumenty, z nichž vycházejí parlamentní rozpravy a rozhodnutí, se vytisknou a rozešlou poslancům. Seznam těchto dokumentů se zveřejňuje v zápisech ze zasedání Parlamentu.

Aniž je dotčeno použití odstavce 1, poslanci a politické skupiny mají přímý přístup k internímu počítačovému systému Evropského parlamentu a mohou nahlédnout do jakéhokoli přípravného dokumentu, který nemá důvěrnou povahu (návrh zprávy, návrh doporučení, návrh stanoviska, pracovní dokument, pozměňovací návrhy předložené ve výborech).

Článek 149

Rozdělení řečnické doby a seznam řečníků

Článek 150

Jednominutový projev

Po dobu nejvýše třiceti minut v průběhu prvního denního zasedání každého dílčího zasedání udělí předseda slovo poslancům, kteří chtějí upozornit Parlament na důležitou otázku politické povahy. Řečnická doba pro každého poslance nepřesáhne jednu minutu. Předseda může dát poslancům opět tentýž časový prostor později v průběhu téhož dílčího zasedání.

Článek 151

Osobní prohlášení

KAPITOLA 4

Opatření v případě nedodržení kodexu chování

Článek 152

Okamžitá opatření

Článek 153

Sankce

aniž by byl dotčen výkon hlasovacího práva na plenárním zasedání a s výhradou případu důsledného dodržení kodexu chování dočasné vyloučení ze schůzí Parlamentu nebo kteréhokoli z jeho orgánů, výborů nebo delegací, z účasti na veškerých parlamentních činnostech nebo na části těchto činností, a to na dobu od dvou do deseti po sobě následujících dnů;

Článek 154

Vnitřní odvolání

Dotyčný poslanec může podat vnitřní odvolání k předsednictvu ve lhůtě dvou týdnů ode dne, kdy mu předseda oznámil uložení sankce. Odvoláním se platnost sankce pozastavuje. Předsednictvo může nejpozději do čtyř týdnů po podání odvolání uloženou sankci zrušit, potvrdit nebo omezit její rozsah, aniž jsou dotčeny právní možnosti vnějšího odvolání, které má dotyčný k dispozici. Pokud předsednictvo ve stanovené lhůtě nerozhodne, považuje se sankce za neplatnou.

KAPITOLA 5

Usnášeníschopnost a hlasování

Článek 155

Usnášeníschopnost

Článek 156

Předkládání a přednášení pozměňovacích návrhů

Článek 157

Přípustnost pozměňovacích návrhů

Článek 158

Hlasování

Článek 159

Rovnost hlasů

Článek 160

Zásady hlasování

Článek 161

Pořadí při hlasování o pozměňovacích návrzích

Článek 162

Projednávání pozměňovacích návrhů z pléna ve výborech

Pokud bylo ke zprávě, kterou má Parlament projednat, předloženo více než 50 pozměňovacích návrhů a žádostí o dílčí nebo oddělené hlasování, může předseda požádat příslušný výbor po konzultaci s jeho předsedou, aby se sešel k projednání těchto pozměňovacích návrhů nebo žádostí. O pozměňovacím návrhu nebo žádosti o dílčí nebo oddělené hlasování, které nezískají alespoň jednu desetinu hlasů členů výboru, se v Parlamentu nehlasuje.

Článek 163

Dílčí hlasování

Článek 164

Hlasovací právo

Právo hlasovat je právem osobním.

Poslanci hlasují jednotlivě a osobně.

Jakékoli porušení tohoto článku se považuje za závažný případ porušení pořádku ve smyslu čl. 153 odst. 1 a má právní následky popsané v uvedeném článku.

Článek 165

Hlasování

Článek 166

Konečné hlasování

Při hlasování o návrhu legislativního aktu, ať už jde o jediné nebo konečné hlasování, Parlament uplatní jmenovité hlasování za použití elektronického hlasovacího zařízení.

Článek 167

Jmenovité hlasování

Článek 168

Elektronické hlasování

Článek 169

Tajné hlasování

Článek 170

Vysvětlení hlasování

Článek 171

Spory týkající se hlasování

KAPITOLA 6

Návrhy na přerušení jednání a procesní návrhy

Článek 172

Procesní návrhy

Článek 173

Procesní námitky

Článek 174

Nepřípustnost věci

Článek 175

Vrácení výboru

Článek 176

Ukončení rozpravy

Článek 177

Odročení rozpravy a odklad hlasování

Článek 178

Přerušení nebo ukončení denního zasedání

Denní zasedání může být přerušeno nebo ukončeno během rozpravy nebo během hlasování, jestliže tak rozhodne Parlament na návrh předsedy nebo na žádost politické skupiny nebo nejméně čtyřiceti poslanců. O takovém návrhu nebo žádosti se okamžitě hlasuje.

KAPITOLA 7

Veřejný záznam jednání

Článek 179

Zápis

Článek 180

Přijaté texty

Článek 181

Doslovné záznamy

Článek 182

Audiovizuální záznam ze zasedání

Ihned po každém denním zasedání je pořízen a zpřístupněn na internetu audiovizuální záznam z tohoto zasedání, včetně zvukového záznamu ze všech tlumočnických kabin.

HLAVA VII

VÝBORY A DELEGACE

KAPITOLA 1

Výbory – zřizování a působnost

Článek 183

Zřizování stálých výborů

Na návrh Konference předsedů zřídí Parlament stálé výbory, jejichž působnost je vymezena v příloze jednacího řádu (18). Jejich členové se volí během prvního dílčího zasedání, které následuje po novém zvolení Parlamentu, a pak znovu po dvou a půl letech.

Působnost stálých výborů může být stanovena i v jiné době než při zřizování výboru.

Článek 184

Zřizování zvláštních výborů

Na návrh Konference předsedů může Parlament kdykoli zřídit zvláštní výbory, jejichž působnost, složení a funkční období se stanoví současně s přijetím rozhodnutí o jejich zřízení; jejich funkční období nesmí překročit dvanáct měsíců, pokud Parlament nerozhodne po uplynutí tohoto funkčního období o jeho prodloužení.

Ze skutečnosti, že se působnost, složení a funkční období zvláštních výborů stanoví ve stejné době, kdy jsou tyto výbory zřízeny, vyplývá, že Parlament nemůže následně rozhodnout o změně jejich působnosti ani ve smyslu jejich rozšíření, ani ve smyslu jejich omezení.

Článek 185

Vyšetřovací výbory

Článek 186

Složení výborů

Článek 187

Náhradníci

Článek 188

Povinnosti výborů

Článek 189

Výbor příslušný k ověření pověřovacích listin

Jeden z výborů zřízených v souladu s tímto jednacím řádem je příslušný k ověření pověřovacích listin a pro přípravu rozhodnutí o námitkách týkajících se platnosti voleb.

Článek 190

Podvýbory

Článek 191

Předsednictva výborů

Článek 192

Koordinátoři a stínoví zpravodajové výboru

KAPITOLA 2

Výbory – činnost

Článek 193

Schůze výborů

Článek 194

Zápisy ze schůzí výborů

Zápis z každé schůze výboru se rozesílá všem jeho členům a předkládá se výboru ke schválení.

Článek 195

Hlasování ve výboru

Článek 196

Ustanovení pro plenární zasedání použitelné pro jednání ve výboru

Pro schůze výborů se použijí obdobně články 12, 13, 14, 17, 18, 36 až 44, 148, čl. 149 odst. 2 a 10, 152, 154, 156 až 159, 161, čl. 163 odst. 1, články 164, 165, 168, 169, 171 až 174, 177 a 178.

Článek 197

Doba vyhrazená pro otázky ve výboru

O době vyhrazené pro otázky rozhodne výbor. Každý výbor si stanoví vlastní pravidla pro průběh doby vyhrazené pro otázky.

KAPITOLA 3

Meziparlamentní delegace

Článek 198

Vytváření meziparlamentních delegací a jejich úkoly

Článek 199

Spolupráce s Parlamentním shromážděním Rady Evropy

Článek 200

Smíšené parlamentní výbory

HLAVA VIII

PETICE

Článek 201

Petiční právo

Článek 202

Posuzování petic

Článek 203

Oznamování petic

HLAVA IX

VEŘEJNÝ OCHRÁNCE PRÁV

Článek 204

Volba veřejného ochránce práv

Článek 205

Činnost veřejného ochránce práv

Článek 206

Odvolání veřejného ochránce práv

HLAVA X

SEKRETARIÁT PARLAMENTU

Článek 207

Sekretariát

HLAVA XI

PRAVOMOCI TÝKAJÍCÍ SE POLITICKÝCH STRAN NA EVROPSKÉ ÚROVNI

Článek 208

Pravomoci předsedy

Předseda zastupuje Parlament podle čl. 20 odst. 4 ve vztazích s politickými stranami na evropské úrovni.

Článek 209

Pravomoci předsednictva

Článek 210

Pravomoci příslušného výboru a plenárního zasedání Parlamentu

HLAVA XII

UPLATŇOVÁNÍ A ZMĚNA JEDNACÍHO ŘÁDU

Článek 211

Uplatňování jednacího řádu

Článek 212

Změna jednacího řádu

HLAVA XIII

RŮZNÁ USTANOVENÍ

Článek 213

Symboly Unie

Článek 214

Nevyřízené záležitosti

Na konci posledního dílčího zasedání před volbami se veškeré nevyřízené záležitosti Parlamentu považují za ukončené, s výhradou ustanovení druhého pododstavce.

Na začátku každého volebního období rozhodne Konference předsedů o odůvodněných požadavcích parlamentních výborů a ostatních orgánů týkajících se obnovení nebo nového projednávání těchto záležitostí.

Tato ustanovení se nevztahují na petice a sdělení, která nevyžadují rozhodnutí.

Článek 215

Uspořádání příloh

Přílohy jednacího řádu jsou uspořádány do těchto čtyř oddílů:

Článek 216

Opravy

(1) Viz příloha I.

(2) Viz příloha X.

(3) Viz příloha X.

(4) Viz příloha XII.

(5) V souladu se závěry Evropské rady ze dne 11. a 12. prosince 2008.

(6) Viz příloha XIV.

(7) Viz příslušné rozhodnutí konference předsedů reprodukované v příloze XVIII jednacího řádu.

(8) Viz příloha XXI.

(9) Viz příloha VI.

(10) Interinstitucionální dohoda ze dne 20. prosince 1994 – Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů, bod 4 (Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2).

(11) Interinstitucionální dohoda ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů, bod 9 (Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1).

(12) Viz příloha XVII.

(13) Viz příloha II.

(14) Viz příloha III.

(15) Viz příloha III.

(16) Prodlouženo rozhodnutím Parlamentu ze dne 11. března 2009

(17) Viz příloha XVI.

(18) Viz příloha VII.

(19) Viz příloha IX.

(20) Viz příloha XIV.

(21) Viz příloha XI.

Se souhlasem předsednictva lze poslanci odepřít nahlédnutí do dokumentu Parlamentu, jestliže předsednictvo po konzultaci s poslancem dospěje k přesvědčení, že nahlédnutí by způsobilo nepřijatelné poškození institucionálního zájmu Parlamentu nebo veřejného zájmu a že jej poslanec vyžaduje ze soukromých a osobních důvodů. Poslanec se může proti takovému rozhodnutí do jednoho měsíce od jeho doručení písemně odvolat, přičemž musí své odvolání zdůvodnit. O tomto odvolání Parlament rozhodne bez rozpravy v průběhu zasedání, které následuje po doručení odvolání.

8. Pokud je to k výkonu jeho úkolů nezbytné, může dočasný vyšetřovací výbor požádat kteroukoli jinou osobu, aby před ním vypovídala jako svědek. Dočasný vyšetřovací výbor musí uvědomit každou osobu zmíněnou během šetření, které by to mohlo přivodit újmu; vyslechne ji, jestliže o to požádá.

2. Jestliže se veřejný ochránce práv v rámci šetření dozví o skutečnostech, jež podle jeho názoru spadají do oblasti trestního práva, neprodleně o tom uvědomí příslušné vnitrostátní orgány prostřednictvím stálých zastoupení členských států při Evropské unii a, spadá-li případ do jejich pravomocí, příslušné orgány či instituce Společenství, nebo úřady pověřené bojem proti podvodům; v případě potřeby veřejný ochránce práv rovněž uvědomí orgán nebo instituci Společenství, z nichž pochází dotyčný úředník nebo zaměstnanec, a tento orgán nebo instituce může případně použít čl. 18 druhý pododstavec protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství. Veřejný ochránce práv může také informovat dotyčný orgán nebo dotyčnou instituci Společenství o skutečnostech nasvědčujících tomu, že jednání některého z jejich úředníků či zaměstnanců spadá do působnosti disciplinárních předpisů.

vzhledem k tomu, že veřejný ochránce práv, který může též jednat z vlastního podnětu, musí mít všechny náležitosti potřebné k výkonu své funkce; že za tímto účelem jsou orgány a instituce Společenství povinny poskytnout veřejnému ochránci práv na požádání všechny informace, jež požaduje, aniž je dotčena povinnost veřejného ochránce práv nesdělovat je; vzhledem k tomu, že přístup k utajovaným skutečnostem nebo dokumentům, zejména k citlivým dokumentům ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 1049/2001 (2) , by měl podléhat bezpečnostním pravidlům dotyčného orgánu nebo instituce Společenství; vzhledem k tomu, že orgány nebo instituce zpřístupňující utajované skutečnosti nebo dokumenty zmíněné v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci by o jejich utajení měly informovat veřejného ochránce práv; vzhledem k tomu, že při uplatňování pravidel uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci by se měl veřejný ochránce práv předem dohodnout s dotyčným orgánem nebo institucí na podmínkách zacházení s utajovanými informacemi nebo dokumenty a s jinými informacemi, jež podléhají služebnímu tajemství; že pokud nebude veřejnému ochránci práv poskytnuta požadovaná pomoc, uvědomí o tom Evropský parlament, a tomu přísluší podniknout náležité kroky;

Úředníci či zaměstnanci Evropského parlamentu, kteří se dozvědí o skutečnostech vedoucích k domněnce o možné existenci podvodu, úplatkářství nebo jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující zájmy Společenství, nebo o závažných skutečnostech souvisejících s výkonem odborných činností, které by mohly znamenat zanedbání povinností ze strany úředníků a zaměstnanců Společenství nebo zaměstnanců, na které se nevztahuje služební řád, a které by mohly vést k disciplinárnímu řízení, popřípadě trestnímu stíhání, informují o tom neprodleně svého vedoucího nebo generálního ředitele nebo, pokud to považují za účelné, generálního tajemníka, nebo přímo Úřad pro boj proti podvodům, pokud se jedná o úředníka, nebo o zaměstnance, na kterého se nevztahuje služební řád, nebo v případě zanedbání obdobných povinností ze strany poslanců, předsedu Evropského parlamentu.

na základě své správní autonomie by tedy všechny orgány, instituce, úřady a agentury měly svěřit úřadu provádění vnitřních správních vyšetřování s cílem odhalit závažné skutečnosti související s výkonem odborných činností, které by mohly znamenat zanedbání povinností ze strany úředníků a zaměstnanců Společenství podle článku 11, čl. 12 odst. 2 a 3, článků 13, 14, 16 a čl. 17 odst. 1 služebního řádu úředníků a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „služební řád“), které poškozují zájmy Společenství a mohly by vést k disciplinárnímu řízení, popřípadě trestnímu stíhání nebo závažnému úřednímu pochybení podle článku 22 služebního řádu nebo k zanedbání obdobných povinností ze strany poslanců či zaměstnanců Evropského parlamentu, na které se nevztahuje služební řád;

PŘÍLOHA XIV

RÁMCOVÁ DOHODA O VZTAZÍCH MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM A EVROPSKOU KOMISÍ EVROPSKÝ PARLAMENT (1) A EVROPSKÁ KOMISE (DÁLE JEN „OBA ORGÁNY“), s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména článek 295 této smlouvy, a Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouvy“), s ohledem na interinstitucionální dohody a texty, kterými se řídí vztahy mezi těmito dvěma orgány, s ohledem na jednací řád Parlamentu (2), a zejména články 105, 106 a 127 a přílohy VIII a XIV tohoto jednacího řádu, s ohledem na hlavní politické směry a příslušná prohlášení učiněná nově zvoleným předsedou Komise dne 15. září 2009 a 9. února 2010 a prohlášení kandidátů na členy Komise při slyšeních v parlamentních výborech, A. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva posiluje demokratickou legitimitu rozhodovacího procesu Unie, B. vzhledem k tomu, že oba orgány přikládají velký význam účinnému provádění a uplatňování práva Unie, C. vzhledem k tomu, že se tato rámcová dohoda nevztahuje na pravomoci a výsadní práva Parlamentu, Komise nebo kteréhokoli dalšího orgánu či instituce Unie, má však zajistit co nejúčinnější a nejtransparentnější výkon těchto pravomocí a práv, D. vzhledem k tomu, že rámcová dohoda by měla být vykládána v souladu s institucionálním rámcem, který stanoví Smlouvy, E. vzhledem k tomu, že Komise zohlední příslušné úlohy, které byly Parlamentu a Radě svěřeny Smlouvami, zejména s ohledem na zásadu rovného zacházení stanovenou v bodě 9, F. vzhledem k tomu, že je vhodné aktualizovat rámcovou dohodu uzavřenou v květnu 2005 (3) a nahradit ji tímto zněním, SE DOHODLY TAKTO: I. OBLAST PŮSOBNOSTI 1. Parlament a Komise se dohodly – za účelem lepšího zohlednění nového „mimořádného partnerství“ mezi oběma orgány – na níže uvedených opatřeních k posílení politické odpovědnosti a legitimity Komise, k rozšíření konstruktivního dialogu a ke zlepšení toku informací mezi těmito dvěma orgány a jejich spolupráce, pokud jde o postupy a plánování Dohodly se také na konkrétních ustanoveních: — schůzkách Komise s národními odborníky uvedených v příloze 1, — předávání důvěrných informací Parlamentu uvedených v příloze 2, — sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod uvedených v příloze 3 a — časovém rozvrhu pracovního programu Komise uvedeného v příloze 4. II. POLITICKÁ ODPOVĚDNOST 2. Poté, co jej Evropská rada navrhne, představí kandidát na předsedu Komise Parlamentu hlavní politické směry pro své funkční období, aby tak byla umožněna informovaná výměna názorů s Parlamentem předtím, než bude hlasováno o jeho zvolení. 3. V souladu s článkem 106 jednacího řádu je Parlament ve spojení s nově zvoleným předsedou Komise dostatečnou dobu před zahájením postupů schvalování nové Komise. Parlament zohlední připomínky nově zvoleného předsedy Komise. Kandidáti na členy Komise zajistí, aby byly zveřejněny všechny relevantní informace v souladu s povinností nezávislosti, kterou stanoví článek 245 Smlouvy o fungování EU. Postupy se stanoví takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že hodnocení celé navržené Komise proběhne otevřeně, nezaujatě a jednotně. 4. Každý člen Komise převezme politickou odpovědnost za činnost v oblasti, za niž odpovídá, aniž by byla dotčena zásada jednání Komise ve sboru. Předseda Komise plně odpovídá za zjištění jakéhokoli střetu zájmů, který by bránil členům Komise ve výkonu jejich povinností. Předseda Komise dále odpovídá za všechny další kroky učiněné za těchto okolností; dojde-li ke změně přidělení určité záležitosti, předseda o tom okamžitě písemně uvědomí předsedu Parlamentu. Účast členů Komise na volebních kampaních se řídí kodexem chování členů Komise. Členové Komise, kteří se účastní aktivně volebních kampaní jako kandidáti ve volbách do Evropského parlamentu, by si s účinností od skončení posledního dílčího zasedání konaného před volbami měli vzít neplacené volno na volby. Předseda Komise s dostatečným předstihem informuje Parlament o svém rozhodnutí poskytnout toto volno, přičemž uvede, který člen Komise převezme po danou dobu volna příslušné povinnosti. 5. Pokud Parlament požádá předsedu Komise, aby vyslovil nedůvěru některému z členů Komise, bude předseda v souladu s čl. 17 odst. 6 Smlouvy o EU vážně uvažovat o tom, zda vyzve tohoto člena Komise k odstoupení. Předseda Komise buď vyzve dotyčného člena Komise k odstoupení, nebo Parlamentu na jeho nejbližším dílčím zasedání vysvětlí, proč tak odmítá učinit. 6. Pokud je nutné nahradit některého člena Komise během jeho funkčního období v souladu s čl. 246 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování EU, předseda Komise předtím, než vysloví souhlas s rozhodnutím Rady, důkladně zváží výsledky konzultace s Parlamentem. Parlament zajistí rychlý průběh svých postupů, aby předseda Komise mohl důkladně zvážit stanovisko Parlamentu dříve, než bude nový člen Komise jmenován. Podobně podle čl. 246 třetího pododstavce Smlouvy o fungování EU předseda Komise důkladně zváží stanovisko Parlamentu, pokud je zbývající část funkčního období Komise krátká. 7. Pokud má předseda Komise v souladu s článkem 248 Smlouvy o fungování EU v úmyslu změnit rozdělení působnosti Komise během jejího funkčního období, uvědomí o tom v dostatečném časovém předstihu Parlament, aby bylo možno provést příslušné parlamentní konzultace o těchto změnách. Rozhodnutí předsedy Komise změnit rozdělení působnosti Komise může nabýt účinnosti okamžitě. 8. Pokud Komise předloží návrh na změnu kodexu chování členů Komise týkající se střetu zájmů nebo etiky chování, vyžádá si stanovisko Parlamentu. III. KONSTRUKTIVNÍ DIALOG A TOK INFORMACÍ i) Obecná ustanovení 9. Komise zaručí, aby byla vůči Parlamentu a Radě uplatňována zásada rovného zacházení, zejména pokud jde o přístup na jednání a o poskytování příspěvků nebo jiných informací, zvláště v souvislosti s legislativními a rozpočtovými otázkami. 10. Komise v rámci svých pravomocí přijme opatření k lepšímu zapojení Parlamentu tím, že pokud možno zohlední názory Parlamentu v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. 11. „Mimořádné partnerství“ mezi Parlamentem a Komisí je uplatňováno na základě těchto ujednání: — předseda Komise se na žádost Parlamentu alespoň dvakrát ročně setká s Konferencí předsedů, aby projednali otázky společného zájmu, — předseda Komise vede pravidelně dialog s předsedou Parlamentu o zásadních průřezových otázkách a významných legislativních návrzích. V rámci tohoto dialogu by na zasedání sboru členů Komise měl být zván také předseda Parlamentu, — předseda Komise nebo místopředseda odpovědný za interinstitucionální vztahy by měl být zván na zasedání Konference předsedů a Konference předsedů výborů, pokud se na nich mají projednávat specifické otázky týkající se přípravy pořadu jednání plenárního zasedání, interinstuitucionálních vztahů mezi Parlamentem a Komisí a legislativních a rozpočtových otázek, — každoročně se konají schůzky mezi Konferencí předsedů a Konferencí předsedů výborů a mezi sborem členů Komise, na nichž se projednávají důležité otázky, včetně přípravy a provádění pracovního programu Komise, — Konference předsedů a Konference předsedů výborů Komisi s dostatečným předstihem informují o výsledcích jednání, které mají interinstitucionální rozměr. Parlament rovněž úplně a pravidelně informuje Komisi o výsledcích schůzí, na kterých se projednávala příprava dílčích zasedání, a zohlední názor Komise, aniž je dotčen bod 45, — generální tajemníci Parlamentu a Komise se pravidelně setkávají, aby bylo zajištěno pravidelné předávání příslušných informací mezi oběma orgány. 12. Každý člen Komise zajistí, aby docházelo k pravidelnému a přímému předávání informací mezi členy Komise a předsedou příslušného parlamentního výboru. 13. Komise nezveřejní žádný legislativní návrh nebo důležitý podnět či rozhodnutí, aniž by to předtím písemně oznámila Parlamentu. Na základě pracovního programu Komise určí oba orgány předem po vzájemné dohodě klíčové podněty, které mají být předloženy na plenárním zasedání. Komise tyto podněty předloží nejdříve na plenárním zasedání a teprve poté s nimi seznámí veřejnost. Podobně určí návrhy a podněty, k nimž budou poskytnuty informace před zasedáním Konference předsedů nebo tím, že o nich vhodným způsobem informují příslušný parlamentní výbor nebo jeho předsedu. Tato rozhodnutí se přijímají v rámci pravidelného dialogu mezi oběma orgány v souladu s bodem 11 a pravidelně se aktualizují, přičemž je nutno náležitě zohlednit jakýkoli politický vývoj. 14. Pokud se mimo orgány dostane vnitřní dokument Komise, o němž nebyl Parlament v souladu s touto rámcovou dohodou informován, může předseda Parlamentu požadovat okamžité postoupení dotyčného dokumentu Parlamentu, aby ho mohl předat poslancům, kteří o něj případně požádají. 15. V souvislosti se svou prací na přípravě a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci, Komise poskytne veškeré informace a dokumentaci ze svých schůzek s národními odborníky. Na žádost Parlamentu může Komise na tyto schůzky přizvat i odborníky Parlamentu. Příslušná ustanovení stanoví příloha 1. 16. Do tří měsíců po přijetí usnesení Parlamentu Komise poskytuje Parlamentu písemné informace o činnosti, jež byla reakcí na konkrétní požadavky vyjádřené v usneseních Parlamentu, včetně toho, že bude informovat Parlament o situacích, kdy se nemohla řídit názory Parlamentu. Tato lhůta může být zkrácena, pokud se jedná o naléhavý požadavek. Může být prodloužena o jeden měsíc, pokud odpověď na vyjádřený požadavek vyžaduje důkladnější přípravu a tato skutečnost je řádně odůvodněna. Parlament zajistí, aby byl orgán o této skutečnosti řádně informován. Parlament bude usilovat o to, aby nebyly kladeny otázky k ústnímu nebo písemnému zodpovězení v záležitostech, ke kterým již Komise vyjádřila svůj postoj prostřednictvím písemného sdělení o dalším postupu. Komise se zavazuje, že sdělí, jaký bude konkrétní další postup, pokud jde o žádost o předložení návrhu podle článku 225 Smlouvy o fungování EU (zpráva z legislativního podnětu), do tří měsíců po přijetí příslušného usnesení na plenárním zasedání. Nejpozději do jednoho roku Komise předloží legislativní návrh nebo tento návrh začlení do svého pracovního programu na následující rok. Pokud Komise návrh nepředloží, sdělí Parlamentu podrobně své důvody. Komise se rovněž zavazuje k úzké a včasné spolupráci s Parlamentem ohledně jakékoli žádosti z legislativního podnětu, která by vycházela z iniciativ občanů. Na postup udělování absolutoria se vztahují zvláštní ustanovení bodu 31. 17. Jestliže jsou předloženy podněty, doporučení nebo žádosti o legislativní akty podle čl. 289 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, uvědomí Komise Parlament na jeho žádost o svém postoji k uvedeným návrhům na schůzi příslušného parlamentního výboru. 18. Oba orgány spolupracují v oblasti vztahů s vnitrostátními parlamenty. Parlament a Komise spolupracují při provádění Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU o používání zásad subsidiarity a proporcionality. Tato spolupráce zahrnuje ujednání týkající se překládání odůvodněných stanovisek, která vydaly vnitrostátní parlamenty. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v článku 7 Protokolu č. 2 ke Smlouvě o fungování EU, Komise zajistí, aby byla přeložena všechna odůvodněná stanoviska, která vydaly vnitrostátní parlamenty, spolu s postojem Komise k těmto stanoviskům. 19. Komise informuje Parlament o seznamu skupin odborníků, které byly vytvořeny jako pomocný orgán Komise při výkonu jejího práva iniciativy. Tento seznam je pravidelně aktualizován a zveřejňován. V tomto rámci informuje Komise vhodným způsobem příslušný parlamentní výbor na základě konkrétního a zdůvodněného požadavku jeho předsedy o činnosti a složení těchto skupin. 20. Oba orgány povedou za pomoci vhodných mechanismů konstruktivní dialog o otázkách týkajících se důležitých administrativních záležitostí, zejména těch, které mají přímé důsledky na vnitřní chod samotného Parlamentu. 21. Parlament si vyžádá stanovisko Komise, kdykoli předloží návrh na revizi svého jednacího řádu, který by se týkal jeho vztahů s Komisí. 22. Na případy, kdy je nutno zachovat důvěrnost informací předávaných na základě této rámcové dohody, se vztahují ustanovení přílohy 2. ii) Rozšíření a mezinárodní dohody 23. Parlament je neprodleně a plně informován o všech fázích sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod, včetně vydání směrnic pro jednání. Komise jedná tak, aby splnila své povinnosti podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, přičemž je brán ohled na úlohu obou orgánů v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o EU. Komise použije ujednání stanovená v příloze 3. 24. Informace uvedené v bodě 23 jsou Parlamentu poskytovány s dostatečným předstihem, aby mohl případně vyjádřit své stanovisko a aby Komise mohla ke stanoviskům Parlamentu v co největším rozsahu přihlédnout. Tyto informace se obecně poskytují Parlamentu prostřednictvím příslušného parlamentního výboru, případně na plenárním zasedání. V odůvodněných případech se tyto informace poskytují více než jednomu parlamentnímu výboru. Parlament a Komise se zavazují, že stanoví vhodné postupy a vytvoří záruky pro předávání důvěrných informací Komise Parlamentu v souladu s ustanoveními přílohy 2. 25. Tyto dva orgány s ohledem na rozdílné institucionální úlohy uznávají, že Komise má zastupovat Evropskou unii při mezinárodních jednáních s výjimkou těch, která se týkají společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalších případů stanovených Smlouvami. Pokud Komise zastupuje Unii na mezinárodních konferencích, umožní na žádost Parlamentu začlenění delegace poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů do delegací Unie, aby tak mohli být přímo a plně informováni o jednáních konference. Komise se zavazuje, že bude v případě potřeby soustavně informovat delegaci Parlamentu o výsledcích jednání. Poslanci Evropského parlamentu se nemohou přímo účastnit těchto jednání. S výhradou právních, technických a diplomatických možností jim Komise zaručí status pozorovatelů. V případě odmítnutí Komise informuje Parlament o důvodech tohoto odmítnutí. Komise navíc v rámci své odpovědnosti usnadní účast poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů na všech příslušných schůzích před a po konání vyjednávacích schůzek. 26. Komise za stejných podmínek soustavně informuje Parlament o jednáních a usnadní přístup poslanců Evropského parlamentu jako pozorovatelů, kteří jsou součástí delegací Unie, na zasedání orgánů zřízených na základě mnohostranných mezinárodních dohod, jichž se Unie účastní, pokud tyto orgány přijímají rozhodnutí, se kterými musí Parlament vyslovit souhlas nebo jejichž provedení může vyžadovat přijetí legislativních aktů v souladu s řádným legislativním postupem. 27. Komise rovněž zajistí, aby měly delegace Parlamentu začleněné do delegací Unie, které se účastní mezinárodních konferencí, při této příležitosti přístup ke všem technickým prostředkům delegace Unie s ohledem na zásadu dobré spolupráce mezi orgány a vzhledem k dostupnému logistickému zázemí. Nejpozději čtyři týdny před zahájením konference zašle předseda Parlamentu předsedovi Komise návrh týkající se začlenění delegace Parlamentu do delegace Unie, ve kterém je uvedeno jméno předsedy delegace Parlamentu a počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se delegace zúčastní. V odůvodněných případech může být lhůta zkrácena. Počet poslanců Evropského parlamentu, kteří se účastní delegace Parlamentu, a podpůrného personálu by měl být přiměřený k celkovému počtu členů delegace Unie. 28. Komise plně informuje Parlament o vývoji přístupových jednání a zejména o hlavních aspektech a změnách tak, aby Parlamentu umožnila včas vyjádřit názor v rámci příslušného parlamentního postupu. 29. Pokud Parlament přijme k záležitostem podle bodu 28 doporučení v souladu s čl. 90 odst. 4 svého jednacího řádu a pokud se Komise ze závažných důvodů rozhodne, že toto doporučení nemůže podpořit, vysvětlí Parlamentu tyto důvody na plenárním zasedání nebo na příští schůzi příslušného parlamentního výboru. iii) Plnění rozpočtu 30. Dříve než Komise na konferenci dárců přislíbí finanční záruky, které znamenají nové finanční závazky a vyžadují souhlas rozpočtového orgánu, informuje rozpočtový orgán a posoudí jeho připomínky. 31. V souvislosti s ročním udělováním absolutoria, které se řídí článkem 276 Smlouvy o založení Evropského společenství, předá Komise veškeré informace potřebné k dohledu nad plněním rozpočtu na daný rok, o které ji za tímto účelem požádá předseda parlamentního výboru odpovědného za postup udělování absolutoria podle přílohy VII jednacího řádu Parlamentu. Objeví-li se nové aspekty týkající se předešlých let, pro které již bylo absolutorium uděleno, předá Komise všechny potřebné informace o této záležitosti, aby bylo možné dosáhnout řešení, jež bude přijatelné pro obě strany. iv) Vztahy s regulačními agenturami 32. Kandidáti na funkci výkonných ředitelů regulačních agentur by se měli dostavit na slyšení před parlamentními výbory. V souvislosti s činností interinstitucionální pracovní skupiny pro regulační agentury, která byla zřízena v březnu 2009, se Komise a Parlament snaží dohodnout na společném postoji k úloze a postavení decentralizovaných agentur v institucionálních strukturách Unie a na společných pokynech týkajících se jejich zřizování, struktury a fungování a otázek týkajících se jejich financování, rozpočtu, dohledu nad nimi a jejich řízení. IV. SPOLUPRÁCE PŘI LEGISLATIVNÍM PROCESU A PLÁNOVÁNÍ i) Pracovní program Komise a plánování Evropské unie 33. Komise zahájí roční a víceleté plánování Unie s cílem dosáhnout interinstitucionálních dohod. 34. Komise každoročně předkládá svůj pracovní program. 35. Oba orgány spolupracují podle časového rozvrhu uvedeného v příloze 4. Komise zohlední priority vyjádřené Parlamentem. Komise poskytne dostatečně podrobné informace o tom, co si představuje pod každým bodem svého pracovního programu. 36. Komise vysvětlí v případě, že není schopna předložit jednotlivé návrhy podle svého pracovního programu, nebo že se od něj odchýlí, vzniklou situaci. Místopředseda Komise odpovědný za interinstitucionální vztahy se zavazuje pravidelně předat Konferenci předsedů výborů zprávu, ve které nastíní politické provádění pracovního programu Komise pro daný rok ii) Postupy pro přijímání aktů 37. Komise se zavazuje k pečlivému posouzení pozměňovacích návrhů ke svým legislativním návrhům, které přijal Parlament, s cílem zohlednit je v pozměněnému návrhu. Při zaujímání stanoviska k pozměňovacím návrhům Parlamentu podle článku 294 Smlouvy o fungování EU se Komise zavazuje k co nejpečlivějšímu zohlednění pozměňovacích návrhů přijatých v druhém čtení; pokud se rozhodne, že ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru tyto pozměňovací návrhy nepřijme nebo nepodpoří, vysvětlí své rozhodnutí Parlamentu a v každém případě ve svém stanovisku k pozměňovacím návrhům Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 7 písm. c) Smlouvy o fungování EU. 38. Pokud Komise projednává podnět, který předložila nejméně čtvrtina členských států podle článku 76 Smlouvy o fungování EU, Parlament se zavazuje, že dokud neobdrží stanovisko Komise k tomuto podnětu, nepřijme v příslušném výboru žádnou zprávu. Komise se zavazuje, že vydá stanovisko nejpozději do deseti týdnů po předložení tohoto podnětu. 39. Před zpětvzetím jakéhokoli návrhu, ke kterému již Parlament zaujal v prvním čtení postoj, poskytne Komise s dostatečným předstihem podrobné vysvětlení. Komise na začátku funkčního období nového sboru přezkoumá všechny neschválené návrhy, které buď politicky potvrdí, nebo vezme zpět, přičemž řádně zohlední názory Parlamentu. 40. Při zvláštních legislativních postupech, které vyžadují konzultaci s Parlamentem, včetně ostatních postupů, např. postupu stanoveného článkem 148 Smlouvy o fungování EU, Komise: i) přijme opatření, která do postupů umožní lépe zapojit Parlament, s cílem co nejvíce zohlednit názory Parlamentu, zejména zajistit, aby měl Parlament čas potřebný k posouzení návrhů Komise, ii) zajistí, aby byly orgány Rady s dostatečným předstihem upozorněny na to, aby neuzavíraly politické dohody o jejích návrzích dříve, než Parlament přijme své stanovisko. Požádá o ukončení diskusí na úrovni ministrů poté, co měli členové Rady přiměřenou lhůtu na posouzení stanoviska Parlamentu, iii) zajistí, aby Rada dodržovala pravidla vypracovaná Soudním dvorem Evropské unie, která vyžadují, aby byl Parlament opětovně konzultován, pokud Rada podstatně pozmění návrh Komise. Komise uvědomí Parlament pokaždé, když Radu upozorní na nutnost opětovné konzultace, iv) zavazuje se k případnému zpětvzetí legislativního návrhu, který byl Parlamentem zamítnut. Pokud se Komise ze závažných důvodů a po zvážení ve sboru rozhodne svůj návrh prosazovat, vysvětlí důvody tohoto rozhodnutí v prohlášení v Parlamentu. 41. V zájmu zlepšení legislativního plánování se Parlament zavazuje: i) plánovat legislativní oddíly svých pořadů jednání, uvést je do souladu se současným pracovním programem Komise a s usneseními, která k tomuto programu přijal, zejména s cílem zlepšit plánování přednostních rozprav, ii) pokud je to z hlediska postupu užitečné, dodržovat přiměřené lhůty při přijímání postoje v prvním čtení při řádném legislativním postupu nebo zaujímání stanoviska při postupu konzultace, iii) jmenovat zpravodaje pro budoucí návrhy co možná nejdříve po přijetí pracovního programu Komise, iv) považovat žádosti o opětovnou konzultaci za naprosto přednostní, pokud mu byly předány veškeré potřebné informace. iii) Otázky týkající se zlepšení tvorby právních předpisů 42. Komise zajistí, aby posuzování dopadu bylo prováděno v rámci její odpovědnosti transparentním způsobem, který zaručí nezávislost takového posuzování. Výsledky posuzování dopadu se s dostatečným předstihem zveřejní a zohlední různé scénáře, včetně možnosti nepřijmout žádná opatření, a v zásadě jsou předkládány příslušnému parlamentnímu výboru ve fázi informování vnitrostátních parlamentů podle Protokolů č. 1 a 2 Smlouvy o fungování EU. 43. V oblastech, kdy je do legislativního procesu obvykle zapojen Parlament, Komise uplatní ve vhodných případech a na základě řádného odůvodnění právně nevynutitelné předpisy (soft law) poté, co dala Parlamentu možnost vyjádřit svůj názor. Komise Parlamentu podrobně vysvětlí, jak byly jeho názory zohledněny při přijímání návrhů Komise. 44. Aby bylo zaručeno dokonalejší sledování provádění právních předpisů Unie ve vnitrostátním právu a jejich uplatňování, snaží se Komise a Parlament do předpisů začleňovat povinné srovnávací tabulky se závaznou lhůtou pro jejich provedení ve vnitrostátním právu, která by v případě směrnic obvykle neměla přesáhnout dobu dvou let. Kromě zvláštních zpráv a výročních zpráv o kontrole uplatňování práva Unie Komise poskytne Parlamentu souhrnné informace o veškerých řízeních pro porušení povinnosti ze strany členských států zasláním formálního dopisu o otázkách, jichž se takové řízení týká, přičemž se na žádost Parlamentu postupuje případ od případu a dodržují se pravidla zachovávání důvěrnosti, zejména ta, která jsou uznaná Soudním dvorem Evropské unie. V. ÚČAST KOMISE NA PARLAMENTNÍCH POSTUPECH 45. Komise, pokud je požadována její účast, dá přednost účasti na plenárních zasedáních nebo schůzích jiných orgánů Parlamentu před konkurenčními událostmi a pozvánkami. Kdykoli o to Parlament požádá, Komise zejména zajistí, aby byli členové Komise přítomni na plenárních zasedáních v době, kdy jsou projednávány body pořadu jednání, které spadají do jejich působnosti. Toto platí pro předběžný návrh pořadu jednání, který Konference předsedů schvaluje na předcházejícím dílčím zasedání. Parlament se snaží zajistit, aby body pořadu jednání dílčího zasedání, které spadají do působnosti člena Komise, byly spojeny dohromady. 46. Na žádost Parlamentu bude stanovena pravidelná doba vyhrazená pro otázky předsedovi Komise. Tato doba vyhrazená pro otázky se skládá ze dvou částí: první část je vyhrazena předsedům politických skupin nebo jejich zástupcům a je vedena na zcela spontánním základě; druhá část je věnována politickému tématu, které je schváleno předem, nejpozději ve čtvrtek před příslušným dílčím zasedáním, avšak otázky nejsou připraveny předem. Podle vzoru doby vyhrazené pro otázky předsedovi Komise se stanoví doba vyhrazená pro otázky členům Komise, a to i místopředsedkyni pro vnější vztahy / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, s cílem zreformovat stávající dobu vyhrazenou pro otázky. Tato doba vyhrazená pro otázky se týká oblasti působnosti dotyčného člena Komise. 47. Členové Komise jsou vyslechnuti, kdykoli o to požádají. Oba orgány se dohodnou, aniž je dotčen článek 230 Smlouvy o fungování EU, na obecných pravidlech týkajících se přidělení řečnické doby orgánům. Oba orgány souhlasí s tím, že by předběžně přidělená řečnická doba měla být dodržována. 48. Parlament se zavazuje, že aby byla zajištěna přítomnost členů Komise, učiní vše pro dodržení konečného návrhu pořadu jednání. Pokud Parlament pozmění svůj konečný návrh pořadu jednání nebo přesune body pořadu jednání v rámci dílčího zasedání, neprodleně o tom uvědomí Komisi. Komise usiluje o to, aby zajistila přítomnost odpovědného člena Komise. 49. Komise může navrhnout zařadit body na pořad jednání nejpozději na schůzi Konference předsedů, která rozhodne o konečném návrhu pořadu jednání dílčího zasedání. Parlament tyto návrhy v co nejširší míře zohlední. 50. Parlamentní výbory usilují o dodržování svých návrhů pořadu jednání a svých pořadů jednání. Pokud parlamentní výbor pozmění svůj návrh pořadu jednání nebo pořad jednání, neprodleně o tom uvědomí Komisi. Parlamentní výbory se zejména snaží dodržovat přiměřenou lhůtu, aby byla umožněna účast členů Komise na zasedání. Pokud není přítomnost člena Komise na schůzi parlamentního výboru výslovně požadována, zajistí Komise, aby byla zastoupena odborně způsobilým úředníkem na vhodné úrovni. Parlamentní výbory se snaží koordinovat svou činnost včetně toho, že se snaží předcházet souběžnému konání schůzí, na kterých jsou projednávány stejné záležitosti, a usilují o dodržování návrhu pořadu jednání, aby Komise mohla zajistit, že bude zastoupena na odpovídající úrovni. Pokud bylo požádáno, aby se schůze výboru, na které je projednáván návrh Komise, zúčastnil vysoce postavený úředník (generální ředitel nebo ředitel), zástupce Komise by měl mít možnost vystoupit. VI. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 51. Komise potvrzuje svůj závazek přezkoumat co nejdříve legislativní akty, které nebyly přizpůsobeny regulativnímu postupu s kontrolou před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, s cílem posoudit, zda je třeba tyto nástroje přizpůsobit systému aktů v přenesené pravomoci, který byl zaveden článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Konečným cílem by mělo být dospět ke koherentnímu systému aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, který bude plně v souladu se Smlouvou a vznikne postupným posuzováním povahy a věcného obsahu opatření, která v současnosti podléhají regulativnímu postupu s kontrolou, s cílem včas je přizpůsobit systému stanovenému článkem 290 Smlouvy o fungování EU. 52. Ustanovení této rámcové dohody doplňují interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů (4), aniž je jimi dotčena tato dohoda a jakákoli její budoucí revize. Aniž jsou dotčena nadcházející jednání mezi Parlamentem, Komisí a Radou, zavazují se oba orgány, že se dohodnou na klíčových změnách při přípravě budoucích jednání o přizpůsobení interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů novým ustanovením, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, a to s přihlédnutím k současné praxi a k této rámcové dohodě. Shodují se také na potřebě posílit na politické i technické úrovni stávající mechanismus interinstitucionálních kontaktů ve vztahu ke zdokonalení tvorby právních předpisů s cílem zajistit efektivní interinstitucionální spolupráci mezi Parlamentem, Komisí a Radou. 53. Komise se zavazuje urychleně dát podnět k přijímání jednoletých a víceletých programů Unie s cílem dosáhnout interinstitucionálních dohod v souladu s článkem 17 Smlouvy o EU. Pracovní program Komise je příspěvkem Komise k přijímání jednoletých a víceletých programům Unie. Po jeho přijetí Komisí by se měly konat třístranné rozhovory mezi Parlamentem, Radou a Komisí s cílem dosáhnout dohody o programech Unie. V této souvislosti a poté, co Parlament, Rada a Komise dosáhnou vzájemného porozumění ve věci programů Unie, oba orgány přezkoumají ustanovení této rámcové dohody týkající se přijímání programů. Parlament a Komise vyzývají Radu, aby se co nejdříve zapojila do diskusí o přijímání programů Unie podle článku 17 Smlouvy o EU. 54. Oba orgány budou pravidelně hodnotit praktické uplatňování této rámcové dohody a jejích příloh. Její přezkoumání se provede do konce roku 2011, a to s ohledem na praktické zkušenosti.

PŘÍLOHA 1 SCHŮZKY KOMISE S NÁRODNÍMI ODBORNÍKY Tato příloha stanoví podmínky pro uplatňování bodu 15 rámcové dohody. 1. Oblast působnosti Ustanovení bodu 15 rámcové dohody se vztahují na tyto schůzky: 1) schůzky Komise, které se konají v rámci expertních skupin vytvořených Komisí a k nimž jsou přizvány vnitrostátní orgány ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci; 2) schůzky Komise ad hoc, k nimž jsou přizváni národní odborníci ze všech členských států, pokud se týkají přípravy a provádění právních předpisů Unie, včetně právně nevynutitelných předpisů (soft law) a aktů v přenesené pravomoci; Bod 15 se nevztahuje na schůzky výborů v rámci postupu projednávání ve výboru, aniž jsou dotčena stávající a budoucí zvláštní ujednání ve věci informování Parlamentu o výkonu prováděcích pravomocí svěřených Komisi (5). 2. Informace předávané Parlamentu Komise se zavazuje zasílat Parlamentu tutéž dokumentaci, jakou zasílá vnitrostátním orgánům v souvislosti s výše uvedenými schůzkami. Komise zašle uvedené dokumenty, včetně pořadu jednání, do poštovní schránky Parlamentu k tomu určené současně s jejich odesláním národním odborníkům. 3. Přizvání odborníků Parlamentu Na základě žádosti Parlamentu se může Komise rozhodnout nabídnout Parlamentu, aby na schůzky Komise s národními odborníky ve smyslu bodu 1 vyslal odborníky Parlamentu.

PŘÍLOHA 2 PŘEDÁVÁNÍ DŮVĚRNÝCH INFORMACÍ PARLAMENTU 1. Oblast působnosti 1.1 Tato příloha upravuje předávání důvěrných informací ve smyslu bodu 1.2 z Komise Parlamentu a zacházení s nimi v souvislosti s výkonem výsadních práv a pravomocí Parlamentu. Oba orgány jednají v souladu se vzájemnými povinnostmi upřímné spolupráce, v duchu naprosté vzájemné důvěry a také v co největším souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy. 1.2 „Informacemi“ se rozumějí jakékoli písemné nebo ústně předané informace, bez ohledu na druh nosiče, na kterém jsou uchovávány, a bez ohledu na jejich původce. 1.2.1 „Důvěrnými informacemi“ se rozumějí „utajované skutečnosti EU“ (USEU) a „jiné důvěrné informace“ nepodléhající utajení. 1.2.2 „Utajovanými skutečnostmi EU“ (USEU) se rozumí jakýkoliv materiál a informace označené jako „TRÈS SECRET UE / TOP SECRET EU“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ nebo „RESTREINT UE“ nebo nesoucí rovnocenné vnitrostátní nebo mezinárodní označení, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo na různých stupních ohrozit zájmy Unie nebo zájmy jednoho či více členských států nezávisle na tom, zda tyto informace pocházejí z Unie nebo z členských států, třetích států nebo mezinárodních organizací. a) TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: tento stupeň se použije výlučně pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo výjimečně závažně poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. b) SECRET UE: tento stupeň se použije výlučně pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vážně poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. c) CONFIDENTIEL UE: tento stupeň se použije pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit základní zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. d) RESTREINT UE: tento stupeň se použije pro informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. 1.2.3 „Jinými důvěrnými informacemi“ se rozumí jakékoli jiné důvěrné informace – včetně informací, na něž se vztahuje profesní tajemství – požadované Parlamentem nebo předané Komisí. 1.3 Komise zajistí, aby měl Parlament přístup k důvěrným informacím v souladu s ustanoveními této přílohy, kdykoli ji některý z parlamentních orgánů nebo funkcionářů Parlamentu uvedených v bodě 1.4 požádá o předání důvěrných informací. Mimoto může Komise předat Parlamentu jakékoli důvěrné informace z vlastního podnětu v souladu s ustanoveními této přílohy. 1.4 V rámci této přílohy mohou o důvěrné informace Komisi požádat: — předseda Parlamentu, — předsedové dotčených parlamentních výborů, — předsednictvo a Konference předsedů a — vedoucí delegace Parlamentu, která je součástí delegace Unie na mezinárodní konferenci. 1.5 Tato příloha se nevztahuje na informace o řízení pro porušení povinnosti a postupech týkajících se hospodářské soutěže, pokud nepodléhají konečnému rozhodnutí Komise nebo rozsudku Soudního dvora Evropské unie v době obdržení žádosti některého z parlamentních orgánů nebo funkcionářů uvedených v bodě 1.4, a informace týkající se ochrany finančních zájmů Unie. Bod 44 této rámcové smlouvy ani práva Parlamentu ve věci rozpočtové kontroly nejsou tímto dotčeny. 1.6 Těmito ustanoveními není dotčeno rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních pro výkon vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (6) a příslušná ustanovení rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999, kterým se zřizuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (7). 2. Obecná pravidla 2.1 Na žádost některého z parlamentních orgánů nebo funkcionářů uvedených v bodě 1.4 předá Komise tomuto parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři co nejrychleji veškeré důvěrné informace požadované pro výkon výsadních práv a pravomocí Parlamentu. Oba orgány v souladu se svými pravomocemi a odpovědnostmi dodržují: — základní lidská práva, včetně práva na spravedlivé soudní řízení a práva na ochranu soukromí, — ustanovení o soudních a disciplinárních řízeních, — ochranu obchodního tajemství a obchodních vztahů, — ochranu zájmů Evropské unie, zejména zájmů týkajících se veřejné bezpečnosti, obrany, mezinárodních vztahů, měnové stability a finančních zájmů. V případě neshody je věc postoupena předsedům těchto dvou orgánů, aby spor vyřešili. Důvěrné informace od státu, orgánu nebo mezinárodní organizace se předávají pouze s jejich souhlasem. 2.2 USEU jsou Parlamentu předávány a Parlament s nimi nakládá a poskytuje jim ochranu v souladu se společnými minimálními bezpečnostními normami, které uplatňují ostatní instituce Unie, zejména Komise. Při utajování informací, jejichž je původcem, Komise zajistí, že použije vhodný stupeň utajení v souladu s mezinárodními normami a definicemi a svými vnitřními předpisy, přičemž bude mít patřičně na zřeteli, že je třeba, aby Parlament mohl získat přístup k utajovaným dokumentům pro účely efektivního výkonu svých pravomocí a výsadních práv. 2.3 V případě jakýchkoliv pochybností ohledně důvěrnosti určité informace nebo vhodného stupně jejího utajení, nebo nutnosti přijmout vhodná opatření, aby mohla být daná informace předána v souladu s některou z možností stanovených v bodě 3.2, spolu oba orgány neprodleně a ještě před předáním dokumentu věc konzultují. Při těchto konzultacích zastupuje Parlament předseda příslušného parlamentního orgánu, v případě nutnosti spolu se zpravodajem, nebo funkcionář, kteří podali příslušnou žádost. Komisi zastupuje člen Komise, který za danou oblast odpovídá, po konzultaci se členem Komise odpovědným za otázky bezpečnosti. V případě neshody je věc postoupena předsedům těchto dvou orgánů, aby spor vyřešili. 2.4 Pokud po skončení postupu uvedeného v bodě 2.3 nedojde k žádné dohodě, požádá předseda Parlamentu na odůvodněnou žádost parlamentního orgánu nebo funkcionáře, kteří podali příslušnou žádost, Komisi, aby v přiměřené a řádně stanovené lhůtě předala dané důvěrné informace způsobem, který zvolí z možností stanovených v bodě 3.2 této přílohy. Před uplynutím této lhůty Komise písemně informuje Parlament o svém konečném postoji, vůči kterému si Parlament případně vyhrazuje právo uplatnit své právo požadovat nápravu. 2.5 Přístup k USEU se poskytuje v souladu s platnými předpisy pro osobní bezpečnostní prověrku. 2.5.1 Přístup k informacím se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ a „CONFIDENTIEL UE“ může být poskytnut pouze úředníkům Parlamentu a těm zaměstnancům Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud tito úředníci a zaměstnanci tyto informace nezbytně potřebují a pokud byli předem označeni příslušným parlamentním orgánem nebo funkcionářem jako osoby, které musí dané informace znát, a kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku. 2.5.2 S ohledem na výsadní práva a pravomoci Parlamentu bude těm poslancům, kteří nemají osobní bezpečnostní prověrku, poskytnut přístup k dokumentům se stupněm utajení „CONFIDENTIEL UE“ za praktických podmínek stanovených společnou dohodou, mj. po podpisu čestného prohlášení, že nevyzradí třetí osobě žádné informace, které dotyčné dokumenty obsahují. Přístup k dokumentům se stupněm utajení „SECRET UE“ se poskytuje poslancům, kteří mají odpovídající bezpečnostní prověrku. 2.5.3 Za podpory Komise bude nalezen způsob, jak zajistit, aby podklady od vnitrostátních orgánů nezbytné pro získání bezpečnostní prověrky mohl Parlament obdržet co nejrychleji. Současně s podáním žádosti musí být sděleny podrobnosti o kategorii nebo kategoriích osob, které mají mít k dotyčným důvěrným informacím přístup. Před poskytnutím přístupu k těmto informacím musí být každá z těchto osob seznámena se stupněm jejich důvěrnosti a z toho vyplývajícími povinnostmi, pokud jde o bezpečnost. V rámci přezkoumávání této přílohy a budoucích bezpečnostních opatření uvedených v bodech 4.1 a 4.2 budou znovu posouzena ustanovení o bezpečnostních prověrkách. 3. Způsoby přístupu k důvěrným informacím a nakládání s nimi 3.1 Důvěrné informace předávané v souladu s postupy stanovenými v bodě 2.3 a případně v bodě 2.4 se zpřístupňují na odpovědnost předsedy nebo člena Komise parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři, kteří podali žádost, za těchto podmínek: Parlament a Komise zajistí registraci a vysledovatelnost důvěrných informací. Konkrétně se USEU se stupněm utajení „Confidentiel UE“ a „SECRET UE“ předávají z centrálního rejstříku generálního sekretariátu Komise odpovídajícímu příslušnému útvaru Parlamentu, který bude příslušný pro zpřístupnění těchto informací za dohodnutých podmínek parlamentnímu orgánu nebo funkcionáři, kteří podali žádost. Předávání USEU se stupněm utajení„TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET“ podléhá dalšímu ujednání mezi Komisí a parlamentním orgánem nebo funkcionářem, kteří podali žádost, s cílem zajistit úroveň ochrany odpovídající tomuto stupni utajení. 3.2 Aniž jsou dotčeny body 2.2 a 2.4 a budoucí bezpečnostní opatření uvedená v bodě 4.1, přístup a opatření určená k zachování důvěrnosti informací se stanoví po vzájemné dohodě ještě před předáním příslušných informací. Uvedená dohoda mezi členem Komise, který nese odpovědnost za danou oblast politiky, a příslušným parlamentním orgánem (který zastupuje jeho předseda) nebo funkcionářem, kteří podali žádost, stanoví, že v zájmu zajištění odpovídajícího stupně důvěrnosti bude zvolena jedna z možností uvedených v bodech 3.2.1 a 3.2.2. 3.2.1 Pokud jde o osoby, jimž jsou dané důvěrné informace určeny, měla by být stanovena jedna z následujících možností: — informace pouze pro předsedu Parlamentu v případech podložených naprosto mimořádnými důvody, — pro předsednictvo nebo Konferenci předsedů, — pro předsedu a zpravodaje příslušného parlamentního výboru, — pro všechny členy (tj. řádné členy i náhradníky) příslušného parlamentního výboru, — pro všechny poslance Evropského parlamentu. Dané důvěrné informace nesmějí být bez souhlasu Komise zveřejněny ani předány žádnému dalšímu příjemci. 3.2.2 Pokud jde o způsob nakládání s důvěrnými informacemi, měly by být stanoveny následující možnosti: a) prohlížení dokumentů v zabezpečené čítárně, pokud jsou dané informace se stupněm utajení „Confidentiel UE“ nebo vyšším stupněm utajení; b) konání neveřejné schůze, na níž budou přítomni pouze členové předsednictva, členové Konference předsedů nebo řádní členové a náhradníci příslušného parlamentního výboru a úředníci Parlamentu a ti zaměstnanci Parlamentu, kteří pracují pro politické skupiny, pokud byli tito úředníci a zaměstnanci předem předsedou označeni jako osoby, které musí dané informace znát a jejichž přítomnost je nezbytně nutná, a to za předpokladu, že mají odpovídající bezpečnostní prověrku, s přihlédnutím k těmto podmínkám: — veškeré dokumenty mohou být očíslovány, rozdány na začátku schůze a na jejím konci opět vybrány. Není dovoleno pořizovat si zápisky ani fotokopie těchto dokumentů, — zápis ze schůze neobsahuje zmínku o diskusi týkající se bodu projednávaného důvěrným postupem. Před předáním mohou být z daných dokumentů odstraněny osobní údaje. Důvěrné informace poskytované příjemcům v Parlamentu ústně podléhají stejné úrovni ochrany jako důvěrné informace poskytované písemnou formou. V jejím rámci může být požadováno čestné prohlášení příjemců dotyčných informací, že jejich obsah nevyzradí třetí osobě. 3.2.3 Pokud se důvěrné informace mají prohlížet v zabezpečené čítárně, Parlament zajistí, aby byly pro tuto činnost vytvořeny následující podmínky: — bezpečný systém pro uchovávání důvěrných informací, — bezpečná čítárna bez kopírek, telefonů, faxů, skenerů nebo jakékoliv jiného technického vybavení k rozmnožování a předávání dokumentů atd., — bezpečnostní pravidla upravující přístup do čítárny, včetně požadavků na podpis v prezenční knize a čestné prohlášení o nešíření prohlížených důvěrných informací. 3.2.4 Uvedené ustanovení nevylučuje jiná rovnocenná opatření, na nichž se oba orgány dohodnou. 3.3 V případě nedodržení těchto podmínek se použijí ustanovení o sankcích pro poslance stanovená v příloze VIII jednacího řádu Parlamentu a v případě úředníků a ostatních zaměstnanců Parlamentu příslušná ustanovení článku 86 služebního řádu nebo článku 49 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8). 4. Závěrečná ustanovení 4.1 Komise a Parlament přijmou veškerá opatření nezbytná k uplatňování této přílohy. Pro tento účel příslušné útvary Komise a Parlamentu úzce koordinují svůj postup při uplatňování této přílohy. Týká se to mj. ověřování vysledovatelnosti důvěrných informací a pravidelného společného sledování uplatňovaných bezpečnostních opatření a norem. Parlament se zavazuje, že v případě potřeby upraví své vnitřní předpisy tak, aby byla dodržena bezpečnostní pravidla pro nakládání s důvěrnými informacemi stanovená v této příloze. Parlament se zavazuje, že co nejdříve přijme svá budoucí bezpečnostní opatření a po vzájemné dohodě s Komisí ověří, že tato opatření zaručují rovnocenné bezpečnostní normy. Tím nabude tato příloha účinku, pokud jde o: — technická bezpečnostní opatření a normy týkající se nakládání s důvěrnými informacemi a jejich uchovávání, včetně bezpečnostních opatření v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti zaměstnanců, dokumentů a informačních technologií, — zřízení zvláštního výboru pro dohled, složeného z poslanců s odpovídající bezpečnostní prověrkou pro přístup k USEU se stupněm utajení „TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET“. 4.2 Parlament a Komise přezkoumají tuto přílohu a v případě potřeby ji upraví nejpozději u příležitosti přezkoumání uvedeného v bodě 54 této rámcové dohody, a to s ohledem na vývoj, pokud jde o: — budoucí bezpečnostní opatření na straně Parlamentu i Komise, — další dohody nebo právní akty upravující předávání informací mezi oběma orgány.

PŘÍLOHA 3 SJEDNÁVÁNÍ A UZAVÍRÁNÍ MEZINÁRODNÍCH DOHOD Tato příloha stanoví podrobná ujednání ohledně informování Parlamentu o sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod ve smyslu bodů 23, 24 a 25 rámcové dohody: 1. O svém záměru předložit návrh na zahájení jednání informuje Komise Parlament současně s Radou. 2. V souladu s bodem 24 rámcové dohody, pokud Komise předkládá návrh směrnic pro jednání za účelem jejich přijetí Radou, předloží tyto návrhy současně Parlamentu. 3. Komise řádně zohledňuje připomínky Parlamentu v průběhu jednání. 4. V souladu s bodem 23 rámcové dohody Komise pravidelně a bezodkladně informuje Parlament o průběhu jednání, dokud není dohoda parafována, a vysvětluje, zda a jak byly připomínky Parlamentu zahrnuty do projednávaného textu, a pokud zahrnuty nebyly, vysvětlí proč. 5. V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření vyžaduje souhlas Parlamentu, Komise poskytuje Parlamentu v průběhu procesu jednání veškeré příslušné informace, jež rovněž poskytuje Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou). Tyto informace zahrnují návrhy na změny přijatých směrnic pro jednání, návrhy textů k jednání, dohodnuté články, dohodnuté datum, kdy bude dohoda parafována, a dohodu ve znění, v němž má být parafována. Komise rovněž předá Parlamentu stejně jako Radě (nebo zvláštnímu výboru jmenovanému Radou) veškeré příslušné dokumenty, které obdržela od třetích stran, pokud k tomu jejich původce dá souhlas. Komise průběžně informuje příslušný výbor Parlamentu o vývoji jednání, a zejména vysvětluje, jak byly zohledněny připomínky Parlamentu. 6. V případě mezinárodních dohod, jejichž uzavření nevyžaduje souhlas Parlamentu, Komise zajistí, aby byl Parlament neprodleně a plně informován, a za tím účelem poskytuje informace týkající se přinejmenším návrhu směrnic pro jednání, přijatých směrnic pro jednání, dalšího průběhu jednání a uzavření jednání. 7. Kdykoli je parafována dohoda, poskytne Komise Parlamentu v souladu s bodem 24 rámcové dohody s dostatečným předstihem podrobné informace, a pokud má v úmyslu předložit Radě návrh na prozatímní uplatňování mezinárodní dohody, co nejdříve informuje o této skutečnosti Parlament s uvedením příslušných důvodů, pokud jí v tom nebrání naléhavost věci. 8. Komise současně a v dostatečném předstihu informuje Radu a Parlament o svém záměru předložit Radě návrh na pozastavení uplatňování mezinárodní dohody a uvede přitom důvody. 9. V případě mezinárodních dohod, na něž by se podle Smlouvy o fungování EU vztahoval postup souhlasu, Komise rovněž vždy plně informuje Parlament předtím, než na základě zmocnění Rady schválí změny dohody na základě výjimky v souladu s čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU.

PŘÍLOHA 4 ČASOVÝ ROZVRH PRACOVNÍHO PROGRAMU KOMISE K pracovnímu programu Komise je připojen seznam legislativních a nelegislativních návrhů na následující roky. Pracovní program Komise se vždy týká příslušného následujícího roku a obsahuje podrobné údaje o prioritách Komise na následující roky. Pracovní program Komise proto může být základem strukturovaného dialogu s Parlamentem za účelem nalezení shody. Pracovní program Komise rovněž obsahuje plánované iniciativy, pokud jde o právně nevynutitelné předpisy (soft law), zpětvzaté návrhy a zjednodušování předpisů. 1. V prvním pololetí daného roku zahájí členové Komise průběžný pravidelný dialog s příslušnými výbory Parlamentu o provádění pracovního programu Komise na daný rok a o přípravách budoucího pracovního programu Komise. Na základě tohoto dialogu informuje každý parlamentní výbor o výsledku tohoto dialogu Konferenci předsedů výborů. 2. Konference předsedů výborů současně pořádá pravidelnou výměnu názorů s místopředsedou Komise odpovědným za interinstitucionální vztahy s cílem zhodnotit stav provádění současného pracovního programu Komise, diskutovat o přípravách budoucího pracovního programu Komise a posoudit výsledky probíhajícího dvoustranného dialogu mezi dotčenými parlamentními výbory a příslušnými členy Komise. 3. V červnu předkládá Konference předsedů výborů Konferenci předsedů souhrnnou zprávu, která by měla obsahovat výsledky kontroly provádění pracovního programu Komise a priority Parlamentu pro příští pracovní program Komise a Parlament o této zprávě uvědomí Komisi. 4. Na základě této souhrnné zprávy Parlament přijme na červencovém dílčím zasedání usnesení, v němž nastíní svůj postoj a uvede zejména jeho požadavky na základě zpráv z legislativního podnětu. 5. Každý rok na prvním zářijovém dílčím zasedání se koná rozprava o stavu Unie, na níž předseda Komise přednese projev, v němž zhodnotí současný rok a promluví o prioritách v následujících letech. Za tím účelem předseda Komise současně písemně nastíní Parlamentu hlavní prvky, podle nichž je připravován pracovní program Komise na následující rok. 6. Od počátku září se mohou příslušné parlamentní výbory a příslušní členové Komise setkávat za účelem podrobnější výměny názorů o budoucích prioritách v každé politické oblasti. Tato setkání mohou být doplněna setkáním mezi Konferencí předsedů výborů a sborem členů Komise, popřípadě setkáním mezi Konferencí předsedů a předsedou Komise. 7. V říjnu přijme Komise svůj pracovní program na následující rok. Předseda Komise poté představí tento pracovní program Parlamentu na příslušné úrovni. 8. Na prosincovém dílčím zasedání může Parlament uspořádat rozpravu a přijmout usnesení. 9. Tento časový rozvrh se použije na každý pravidelný plánovací cyklus, s výjimkou let, ve kterých se konají volby do Parlamentu a zároveň končí funkční období Komise. 10. Tímto časovým rozvrhem nejsou dotčeny žádné budoucí dohody o interinstitucionálním plánování.

(1) Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 20. října 2010.

(2) Úř. věst. L 44, 15.2.2005, s. 1.

(3) Úř. věst. C 117 E, 18.5.2006, s. 125.

(4) Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.

(5) Informace, které má Parlament dostávat o práci výborů v rámci postupu projednávání ve výboru, a výsadní práva Parlamentu v průběhu postupu projednávání ve výboru jsou jasně stanoveny v jiných nástrojích: 1) v rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23), 2) v interinstitucionální dohodě ze dne 3. června 2008 mezi Parlamentem a Komisí o postupech projednávání ve výboru a 3) v nástrojích nutných k uplatňování článku 291 Smlouvy o fungování EU.

(6) Úř. věst. L 113, 19.5.1995, s. 1.

(7) Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.

(8) Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 259/68 of the Council of 29 February 1968 laying down the Staff Regulations of Officials and the Conditions of Employment of Other Servants of the European Communities and instituting special measures temporarily applicable to officials of the Commission.