CS Úřední věstník Evropské unie L 102/7

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. dubna 2009,

kterým se určují kritéria pro klasifikaci zařízení pro nakládání s odpady v souladu s přílohou III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES o nakládání s odpady z těžebního průmyslu

(oznámeno pod číslem K(2009) 2856)

(2009/337/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES (1), zejména na čl. 22 odst. 1 písm. g) této směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) V rámci zajištění jednotného hodnocení kritérií uvedených v příloze III směrnice 2006/21/ES je nutné definovat metodiku a pokud možno stanovit limitní hodnoty s ohledem na různé typy zařízení pro nakládání s odpady, jejich chování v krátkodobém a střednědobém horizontu i během jejich provozní fáze.

(2) Z technického hlediska je vhodné vyjmout z hodnocení kritérií týkajících se přítomnosti nebezpečných látek nebo nebezpečných odpadů zařízení pro nakládání s odpady obsahující pouze inertní odpad nebo neznečištěnou zeminu.

(3) Potenciální nebezpečí, které zařízení pro nakládání s odpady představuje, se může značně měnit během provozní fáze i během fáze po jeho uzavření. Proto je vhodné klasifikaci zařízení přezkoumat podle potřeby, nejméně však na konci provozní fáze.

(4) Za účelem vyhodnocení potenciálního rizika ohrožení života a nebezpečí pro lidské zdraví v případě narušení strukturální celistvosti zařízení nebo v případě chybné manipulace s ním je nutné při hodnocení závažnosti tohoto rizika ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví zohlednit současnou trvalou přítomnost obyvatelstva v oblastech, které by mohly být zasaženy.

(5) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/12/ES (2),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1. Zařízení pro nakládání s odpady bude zařazeno do kategorie A podle první odrážky přílohy III směrnice 2006/21/ES, pokud by předpokládané krátkodobé a dlouhodobé důsledky selhání způsobeného narušením strukturální celistvosti nebo chybnou manipulací se zařízením mohly vést k:

a) nezanedbatelnému potenciálnímu riziku ohrožení života;

b) vážnému nebezpečí pro lidské zdraví;

c) vážnému ohrožení životního prostředí.

2. Pro účely klasifikace uvedené v odstavci 1 se při odhadu potenciálního rizika, které zařízení představuje, vezme do úvahy celý životní cyklus zařízení, včetně období po ukončení provozu.

Článek 2

1. Pro účely tohoto rozhodnutí se strukturální celistvostí zařízení pro nakládání s odpady rozumí schopnost tohoto zařízení zachovat odpad v mezích zařízení způsobem, pro který byl zkonstruován.

2. Narušení strukturální celistvosti bude zahrnovat veškeré možné selhání mechanismů souvisejících se stavební strukturou dotčeného zařízení pro nakládání s odpady.

3. Odhad následků narušení strukturální celistvosti bude zahrnovat okamžitý dopad jakéhokoliv materiálu dopravovaného ze zařízení pro nakládání s odpady v důsledku selhání i z toho vyplývající krátkodobé a dlouhodobé účinky.

Článek 3

1. Pro účely tohoto rozhodnutí se chybnou manipulací se zařízením pro nakládání s odpady rozumí jakákoli činnost, která může vest k závažné nehodě, včetně selhání opatření na ochranu životního prostředí a vadné nebo nedostatečné konstrukce.

2. Posouzení uvolňování znečišťujících látek v důsledku nesprávného fungování bude zahrnovat jak účinky krátkodobých úniků, tak účinky dlouhodobého uvolňování znečišťujících látek. Toto hodnocení bude zahrnovat jak provozní fázi zařízení pro nakládání s odpady, tak období po ukončení provozu v dlouhodobém horizontu. Bude zahrnovat odhad potenciálního nebezpečí, které představuje zařízení obsahující reaktivní odpad, a to bez ohledu na to, zda je podle směrnice Rady 91/689/EHS tento odpad klasifikován jako nebezpečný či nikoli (3).

Článek 4

1. Členské státy vyhodnotí důsledky selhání způsobeného narušením strukturální celistvosti nebo chybnou manipulací se zařízením pro nakládání s odpady v souladu s odstavci 2, 3 a 4.

2. Potenciální riziko ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví bude považováno za zanedbatelné nebo nebude považováno za vážné za předpokladu, že lidé (kromě zaměstnanců pracujících v zařízení), kteří by mohli být zasaženi, se nebudou v oblasti, která by mohla být zasažena, nacházet trvale nebo během delšího období. Úrazy vedoucí k invaliditě nebo dlouhodobému poškození zdraví budou považovány za závažná nebezpečí pro lidské zdraví.

3. Potenciální riziko ohrožení životního prostředí nebude považováno za vážné v případě, že:

a) intenzita potenciálního zdroje znečištění během krátké doby výrazně slábne;

b) selhání nepovede k žádné trvalé nebo dlouhotrvající škodě na životním prostředí;

c) zasažené prostředí může být uvedeno do původního stavu při vynaložení menšího úsilí na vyčištění a obnovu.

4. Při hodnocení potenciálního rizika ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví nebo ohrožení životního prostředí budou provedeny zvláštní odhady rozsahu potenciálního dopadu s ohledem na cestu od zdroje k příjemci.

Dotčené zařízení nebude zařazeno do kategorie A na základě selhání způsobeného narušením strukturální celistvosti nebo chybnou manipulací, neexistuje-li cesta od zdroje k příjemci.

Článek 5

1. V případě narušení strukturální celistvosti hrází odkališť se bude mít za to, že došlo k ohrožení lidských životů, pokud hladina vody nebo bahna dosáhne minimální výšky 0,7 m nad zemí nebo pokud rychlost vody nebo kalů přesáhne 0,5 m/s.

2. Posouzení potenciálního rizika ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví bude zahrnovat minimálně tyto faktory:

a) velikost a charakteristiku zařízení včetně jeho uspořádání;

b) množství a kvalitu odpadu v zařízení včetně jeho fyzikálních a chemických vlastností;

c) topografii místa, ve kterém se zařízení nachází, včetně umístění protipovodňových ochranných prostředků;

d) čas, za který potenciální povodňová vlna dorazí do oblastí, ve kterých se nachází obyvatelstvo;

e) rychlost šíření povodňové vlny;

f) předpokládaná výška hladiny vody nebo kalů;

g) předpokládaná rychlost vzestupu hladiny vody nebo kalů;

h) jakýkoli odpovídající, místně specifický faktor, který může mít vliv na potenciální riziko ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví.

Článek 6

1. V případě posuvů odvalu s odpadem se jakákoli masa odpadu v pohybu považuje za možný zdroj ohrožení lidských životů, pokud se v dosahu pohybující se masy odpadu nacházejí lidé.

2. Posouzení potenciálního rizika ohrožení života nebo nebezpečí pro lidské zdraví bude zahrnovat minimálně tyto faktory:

a) velikost a charakteristiku zařízení včetně jeho uspořádání;

b) množství a kvalitu odpadu v zařízení včetně jeho fyzikálních a chemických vlastností;

c) úhel sklonu odvalu;

d) potenciální riziko hromadění vnitřních podzemních vod v odvalu;

e) stabilitu podloží;

f) topografii;

g) blízkost vodních toků, objektů, budov;

h) těžební práce;

i) jakékoli jiné místně specifické faktory, které mohou ovlivnit riziko, které objekt představuje.

Článek 7

1. Limit uvedený ve druhé odrážce přílohy III směrnice 2006/21/ES bude stanoven jako poměr hmotnosti za sucha:

a) veškerého odpadu, který je v souladu se směrnicí č. 91/689/EHS klasifikován jako nebezpečný a u něhož se předpokládá, že se bude nacházet v zařízení na konci plánovaného provozního období, a

b) odpadu, u něhož se předpokládá, že se bude nacházet v zařízení na konci plánovaného provozního období.

2. Pokud poměr uvedený v odstavci 1 překročí 50 %, zařízení se zařadí do kategorie A.

3. Je-li poměr uvedený v odstavci 1 v rozmezí od 5 % do 50 %, zařízení se zařadí do kategorie A.

Zařízení však nemusí být zařazeno do kategorie A, pokud se na základě místně specifického hodnocení rizika zaměřeného zejména na účinky nebezpečného odpadu, které bylo provedeno v rámci klasifikace podle důsledků selhání způsobeného narušením strukturální celistvosti nebo nesprávným fungováním, a které prokázalo, že zařízení by nemělo být zařazeno do kategorie A na základě skutečnosti, že obsahuje nebezpečný odpad.

4. Pokud je poměr uvedený v odstavci 1 nižší než 5 %, není skutečnost, že obsahuje nebezpečný odpad, důvodem k jeho zařazení do kategorie A.

Článek 8

1. Členské státy posoudí, zda je kritérium uvedené ve třetí odrážce přílohy III směrnice 2006/21/ES v souladu s podmínkami uvedenými v odstavcích 2, 3 a 4.

2. U plánovaných odkališť bude použita následující metodika:

a) bude vypracován soupis látek a přípravků, které jsou používány při úpravě a následně vypouštěny s hlušinou do odkaliště;

b) u každé látky a přípravku budou odhadnuty roční objemy používané v provozu, a to pro každý rok plánovaného trvání provozní fáze;

c) u každé látky a přípravku se stanoví, zda jde o nebezpečnou látku nebo nebezpečný přípravek ve smyslu směrnice Rady 67/548/EHS (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES (5);

d) pro každý rok plánovaného trvání provozní fáze bude vypočítán roční nárůst vody zadržené v odkališti (ΔQi) za podmínek klidového stavu, a to podle vzorce uvedeného v příloze I;

e) u každé látky nebo přípravku určených jako nebezpečné v souladu s bodem c) bude maximální roční koncentrace (C max) ve vodné fázi stanovena s pomocí vzorce uvedeného v příloze II.

Pokud bude na základě odhadu maximální roční koncentrace (C max) vodní fáze považována za „nebezpečnou“ ve smyslu směrnice 1999/45/ES nebo 67/548/EHS, bude zařízení klasifikováno jako zařízení kategorie A.

3. U funkčních odkališť bude klasifikace zařízení založena na metodice uvedené v odstavci 2, popřípadě na přímém chemickém rozboru vody a pevných látek obsažených v zařízení. Pokud je třeba vodní fázi považovat za nebezpečný přípravek ve smyslu směrnice 1999/45/ES nebo 67/548/EHS, bude zařízení klasifikováno jako zařízení kategorie A.

4. U zařízení na loužení materiálu z odvalů, kde jsou kovy extrahovány z rudných odvalů vyluhováním pomocí loužicích roztoků, provedou členské státy podrobné kontroly obsahu nebezpečných látek po uzavření, které budou založeny na soupisu použitých chemických látek a zbytkových koncentracích těchto loužicích látek v odvodňovacím systému po dokončení jeho vymývání. Pokud je třeba tuto průsakovou vodu považovat za nebezpečný přípravek ve smyslu směrnice 1999/45/ES nebo 67/548/EHS, bude zařízení klasifikováno jako zařízení kategorie A.

Článek 9

Články 7 a 8 tohoto rozhodnutí se nepoužijí na zařízení pro nakládání s odpady obsahující inertní odpad nebo výhradně neznečištěnou zeminu.

Článek 10

Příslušný orgán ve smyslu směrnice 2006/21/ES provede přezkum klasifikace zařízení, dojde-li k podstatné změně povolení nebo se významně změní provozní podmínky.

Tento přezkum se provede nejpozději do konce provozního období zařízení.

Článek 11

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. dubna 2009. Za Komisi Stavros DIMAS člen Komise

(1) Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15.

(2) Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 9.

(3) Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 20.

(4) Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.

(5) Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1.

PŘÍLOHA I Vzorec pro výpočet průměrného nárůstu vody zadržené v odkališti ΔQ, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2 ΔQi = (ΔΜi/D) * P, kde: ΔQi = roční nárůst vody zadržené v odkališti (v m3/rok) za rok „i“ ΔΜi = roční hmotnost hlušiny vypuštěné do odkaliště (v tunách suché váhy / rok) za rok „i“ D = průměrná suchá objemová hmotnost ukládané hlušiny (v tunách/m3) P = průměrná porozita usazené hlušiny (v m3/m3) definovaná jako poměr objemu vytěžených prostor k celkovému objemu usazené hlušiny Nejsou-li dostupné přesné údaje, použijí se standardní hodnoty, a to 1,4 tuny/m3 pro suchou objemovou hmotnost a 0,5 m3/m3 pro porozitu.