CS Úřední věstník Evropské unie L 15/1

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (ES) č. 24/2009

ze dne 19. prosince 2008

o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí

(ECB/2008/30)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 5 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí („účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti.

(2) Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.

(3) Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování měnových finančních institucí a účelových finančních společností pro sekuritizaci bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) (2).

(4) Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo.

(5) Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady.

(6) Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB platí pro všechny členské státy bez ohledu na to, zda přijaly euro. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 ujasňuje, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy o založení Evropského společenství vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která nezúčastněné členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se staly zúčastněnými členskými státy.

(7) Na účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se bude vztahovat sankční režim ECB stanovený v článku 7 nařízení (ES) č. 2533/98,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1) „účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Společenství podle jedné z těchto úprav: i) smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi, ii) svěřenského práva, iii) práva obchodních společností jako akciová společnost, iv) jiného podobného mechanismu a jehož hlavní činnost splňuje tato kritéria: a) zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a je chráněn před rizikem konkurzu či jiného selhání původce a b) vydává či zamýšlí vydávat cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, jiné dluhové nástroje nebo finanční deriváty nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek. Do definice účelové finanční společnosti pro sekuritizaci nepatří ani jeden z těchto subjektů: — měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), — investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (3);

2) „sekuritizací“ transakce nebo systém, jímž dochází k převodu jednoho aktiva či souboru aktiv na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, nebo jímž je úvěrové riziko související s jedním aktivem či souborem aktiv či jeho částí přeneseno na investory do cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, a: a) v případě přenesení úvěrového rizika k němu dochází: — ekonomickým převodem aktiv, které jsou předmětem sekuritizace, na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace. K tomu dochází převodem vlastnictví sekuritizovaných aktiv od původce nebo přistoupením k pohledávce nebo — použitím úvěrových derivátů, záruk nebo podobného mechanismu; a b) vydané cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, dluhové nástroje nebo finanční deriváty nepředstavují platební závazky původce;

3) „původcem“ subjekt, který převádí aktiva či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury;

4) „zúčastněným členským státem“ členský stát, který přijal euro;

5) „nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro;

6) „zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;

7) „rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby;

8) „měnovou finanční institucí“ měnová finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32);

9) „příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka zúčastněného členského státu, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem;

10) „zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti.

Článek 2

Soubor zpravodajských jednotek

1. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty zúčastněného členského státu, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Na referenční soubor zpravodajských jednotek se vztahuje povinnost stanovená v čl. 3 odst. 2.

2. Referenční soubor zpravodajských jednotek s výjimkou účelových finančních společností pro sekuritizaci, které byly zcela zproštěny zpravodajské povinnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. c), tvoří skutečný soubor zpravodajských jednotek. Na skutečný soubor zpravodajských jednotek se vztahuje zpravodajská povinnost stanovená v článku 4, pokud se neuplatňují výjimky stanovené v článku 5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou povinny vykazovat své roční účetní závěrky podle čl. 5 odst. 3 nebo na které se vztahuje ad hoc zpravodajská povinnost podle čl. 5 odst. 5, tvoří rovněž součást skutečného souboru zpravodajských jednotek.

3. V případě, že účelová finanční společnost pro sekuritizaci nemá podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování informací požadovaných podle tohoto nařízení osoby, které jsou danou účelovou finanční společnost pro sekuritizaci oprávněny zastupovat, nebo, v případě, že zastoupení není formálně založeno, osoby, které podle platného vnitrostátního práva odpovídají za jednání účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Článek 3

Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely

1. Výkonná rada ECB vytváří a vede pro statistické účely seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci, které tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci národním centrálním bankám předávají údaje, které národní centrální banky vyžadují podle obecných zásad ECB/2008/31 ze dne 19. prosince 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (4). Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.

2. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do jednoho týdne poté, co zahájila činnost, bez ohledu na to, zda předpokládá, že se na ni bude vztahovat povinnost pravidelně vykazovat podle tohoto nařízení.

3. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 1 nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud byl splněn požadavek uvedený v odstavci 2 a daný subjekt se v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.

Článek 4

Čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost a pravidla vykazování

1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek poskytuje příslušné národní centrální bance podle přílohy I a II čtvrtletně údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech a snížení hodnoty ke konci čtvrtletí, pokud jde o aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci.

2. Národní centrální banky mohou shromažďovat informace o cenných papírech vydaných a držených účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou vyžadovány podle odstavce 1, podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit podle minimálních statistických standardů ve smyslu přílohy III.

3. Aniž by byla dotčena pravidla vykazování vymezená v příloze II, vykazují se všechna aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tohoto nařízení v souladu s pravidly vykazování vymezenými v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nepatří do rozsahu vnitrostátní právní úpravy, jíž se provádí směrnice 86/635/EHS, platí účetní pravidla obsažená v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (6). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se nevztahuje vnitrostátní právní úprava, jíž se provádí některá z těchto směrnic, platí jakékoli jiné příslušné vnitrostátní či mezinárodní účetní standardy či postupy.

4. Vyžaduje-li odstavec 3 vykazování nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazování těchto nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, pokud by náklady vynaložené ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci byly nepřiměřeně vysoké. V takovém případě použije účelová finanční společnost pro sekuritizaci ocenění užívané ve zprávách pro investory.

5. Pokud se s ohledem na vnitrostátní tržní praxi dostupné údaje vztahují k určitému dni v rámci čtvrtletí, mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkám dovolit, aby namísto toho vykazovaly tyto čtvrtletní údaje, pokud jsou údaje srovnatelné a pokud jsou zohledněny důležité transakce, k nimž došlo mezi tímto dnem a koncem čtvrtletí.

6. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci se může po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto odpisů/snížení hodnoty ve smyslu odstavce 1 poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.

Článek 5

Výjimky

1. Národní centrální banky mohou udělit výjimky ze zpravodajské povinnosti stanovené v článku 4 takto.

a) Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

b) S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv/pasiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém zúčastněném členském státě. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku.

c) V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny pododstavce a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I tohoto nařízení.

2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se mohou s předchozím souhlasem příslušné národní centrální banky rozhodnout, že výjimek uvedených v odstavci 1 nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4.

3. Účelové finační společnosti pro sekuritizaci, které využívají výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), vykazují své roční účetní závěrky, nejsou-li tyto informace dostupné z veřejných zdrojů, příslušné národní centrální bance do šesti měsíců po skončení referenčního období nebo co nejdříve poté, a to v souladu s vnitrostátní právní praxí uplatňovanou v členském státě, v němž je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Příslušná národní centrální banka vyrozumí ty účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se tato zpravodajská povinnost vztahuje.

4. Příslušná národní centrální banka zruší výjimku uvedenou v odst. 1 písm. c), jestliže příslušná národní centrální banka neměla nezávisle na zavinění dotčené účelové finanční společnosti pro sekuritizaci po tři za sebou jdoucí vykazovaná období včas k dispozici údaje splňující statistické standardy srovnatelné s těmi, které jsou stanoveny v tomto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci začnou vykazovat údaje podle článku 4 nejpozději do tří měsíců poté, co národní centrální banka vyrozuměla zpravodajské jednotky o tom, že výjimka byla zrušena.

5. Aniž by byl dotčen odstavec 3 a s cílem vyhovět požadavkům tohoto nařízení mohou národní centrální banky uložit účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, jimž byly uděleny výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), zpravodajskou povinnost ad hoc. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují informace požadované ad hoc do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy si je příslušná národní centrální banka vyžádala.

Článek 6

Lhůty

Národní centrální banky předají ECB údaje o agregovaných čtvrtletních aktivech a pasivech zachycující pozice účelových finančních společností pro sekuritizaci v každém zúčastněném členském státě do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky stanoví lhůty pro doručení údajů ze strany zpravodajských jednotek.

Článek 7

Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy

1. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci dodržují zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jež stanoví příloha III.

2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování pojmů a minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, jež stanoví příloha III.

Článek 8

Ověřování a nucené shromažďování

Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat v souladu s tímto nařízením, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Toto právo národní centrální banky vykonávají zejména tehdy, když některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze III.

Článek 9

První vykazování

1. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci, která zahájila činnost před 24. březnem 2009 včetně, informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do konce března 2009 bez ohledu na to, zda předpokládá, že bude povinna provádět pravidelné vykazování podle tohoto nařízení.

2. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci, která zahájila činnost po 24. březnu 2009, informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci v souladu s čl. 3 odst. 2.

3. První vykazování na základě statistické zpravodajské povinnosti, která se na účelovou finanční společnost pro sekuritizaci vztahuje podle článků 4 a 5, proběhne se čtvrtletními údaji od prosince 2009. Při prvním vykazování údajů se vykazují pouze zůstatky.

4. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po 31. prosinci 2009, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k původní sekuritizační transakci.

5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po přijetí eura ve svém členském státě, k němuž dojde po 31. prosinci 2009, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k původní sekuritizační transakci.

Článek 10

Závěrečné ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. prosince 2008. Za Radu guvernérů ECB prezident ECB Jean-Claude TRICHET

(1) Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(2) Viz strana 14 v tomto čísle Úředního věstníku.

(3) Úř. věst. L 211, 11.8.2007, s. 8.

(4) Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

(5) Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1.

(6) Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

PŘÍLOHA I STATISTICKÁ ZPRAVODAJSKÁ POVINNOST Tabulka 1 Zůstatky a transakce A. Tuzemsko B. Ostatní zúčastněné členské státy C. Zbytek světa D. Celkem Celkem MFI (2) Instituce jiné než MFI – Celkem Celkem MFIs Instituce jiné než MFI – Celkem Vládní instituce (S.13) statní rezidenti Vládní instituce (S.13) Ostatní rezident Celkem Ostatní finanční zprostředkovatelé +pomocné finanční instituce (S.123+S.124) Pojišťovny a penzijní fondy (S.125) Nefinanční podniky (S.11) Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15) Celkem Ostatní finanční zprostředkovatelé +pomocné finanční instituce (S.123+S.124) Pojišťovny a penzijní fondy (S.125) Nefinanční podniky (S.11) Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15) z toho FVC z toho FVC AKTIVA 1 Vklady a pohledávky z úvěrů 2 Sekuritizované úvěry 2a MFI eurozóny jako původce do 1 roku nad 1 rok a do 5 let nad 5 let 2b vládní instituce eurozóny jako původce 2c OFZ (1) a PPF (2) jako původce 2d NP eurozóny jako původce (3) 2e původce mimo eurozónu 3 Cenné papíry jiné než akcie ( 4 ) do 1 roku nad 1 rok a do 2 let nad 2 roky 4 Ostatní sekuritizovaná aktiva 4a z toho vládní instituce eurozóny jako původce 4b z toho NP eurozóny jako původce 5 Akcie a ostatní majetkové účasti 6 Finanční deriváty 7 Stálá aktiva 8 Ostatní aktiva PASIVA 9 Úvěry a přijaté vklady 10 Emitované dluhové cenné papíry ( 4 ) do 1 roku nad 1 rok a do 2 let nad 2 roky 11 Kapitál a rezervy 12 Finanční deriváty 13 Ostatní pasiva

Tabulka 2 Odpisy/snížení hodnoty D. Celkem AKTIVA 2 Sekuritizované úvěry (1) Ostatní finanční zprostředkovatelé, kromě pojišťoven a penzijních fondů. (2) Pojišťovny a penzijní fondy. (3) Nefinanční podniky. (4) Podle čl. 4 odst. 2 může národní centrální banka rozhodnout, že bude tyto položky shromažďovat podle jednotlivých cenných papírů.

PŘÍLOHA II DEFINICE ČÁST 1 Definice kategorií nástrojů Tato tabulka poskytuje podrobný standardní popis kategorií nástrojů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. Tabulka nepředstavuje seznam jednotlivých finančních nástrojů a uvedený popis není vyčerpávající. Definice odkazují na Evropský systém národních a regionálních účtů ve Společenství (dále jen „ESA 95“). Všechna finanční aktiva a pasiva se musí vykazovat v hrubé výši, tj. finanční aktiva se nesmí vykazovat po započtení finančních závazků. Tabulka A Definice kategorií nástrojů aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí KATEGORIE AKTIV Kategorie Popis hlavních znaků 1. Vklady a pohledávky z úvěrů Pro účely výkaznictví se jedná o finanční prostředky půjčené účelovými finančními společnostmi zapojenými do sekuritizačních transakcí („účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) dlužníkům, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným. Patří sem tyto položky: — vklady uložené u měnových finančních institucí, — úvěry poskytnuté účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, — pohledávky z reverzních rep nebo výpůjček cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění. Protipoložka hotovosti zaplacené výměnou za cenné papíry nakoupené účelovou finanční společnosti pro sekuritizaci nebo za výpůjčku cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění (viz kategorie 9). Tato položka zahrnuje i držbu bankovek a mincí v eurech a jiných měnách uvedených do oběhu, které se běžně používají k provádění plateb. 2. Sekuritizované úvěry Pro účely výkaznictví se jedná o finanční prostředky půjčené dlužníkům a nabyté zpravodajskými jednotkami od původce. Tyto prostředky nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným. Patří sem rovněž: finanční pronájem (leasing) poskytnutý třetím osobám: — finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti, za což nájemce platí splátky, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží, ale nese také veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, které nájemci umožňují koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Finanční pronájmy poskytnuté původcem v roli pronajímatele se vykazují pod položkou aktiv „sekuritizované úvěry“. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci nesmí být vykazována, — úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány: za úvěry se selháním se považují úvěry, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak označeny jako znehodnocené, — držba neobchodovatelných cenných papírů: držba cenných papírů jiných než akcií a ostatních majetkových účastí, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích, viz také „obchodované úvěry“, — obchodované úvěry: úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „sekuritizované úvěry“ za předpokladu, že jsou i nadále podloženy jediným dokumentem a zpravidla jsou obchodovány pouze příležitostně, — podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů: nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, kterou lze uplatnit až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším statutem, tj. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky „akcií a jiných majetkových účastí“. Pro statistické účely se podřízený dluh vykazuje podle povahy finančního nástroje, tj. buď jako „sekuritizované úvěry“ nebo „cenné papíry jiné než akcie“ podle povahy nástroje. Je-li držba všech forem podřízeného dluhu ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci pro statistické účely identifikována jako jediná vykazovaná hodnota, je nutno ji vykázat pod položkou „cenné papíry jiné než akcie“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Sekuritizované úvěry se musí vykazovat podle těchto pravidel: — v případě úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům měnovými finančními institucemi eurozóny se vyžaduje členění podle splatnosti. Tím se rozumí splatnost v okamžiku, kdy byl úvěr poskytnut, tj. původní splatnost, a jedná se o stanovenou lhůtu, v níž má být úvěr splacen, — úvěry se musejí vykazovat v nominální hodnotě, i když byly od původce nakoupeny za odlišnou cenu. Protipoložka rozdílu mezi nominální hodnotou a kupní cenou se musí zahrnout do „ostatních pasiv“. Tato položka zahrnuje sekuritizované úvěry bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení těchto úvěrů v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli. 3. Cenné papíry jiné než akcie Držba cenných papírů jiných než „akcie a ostatní majetkové účasti“, které jsou obchodovatelné a obvykle obchodované na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala. Tato položka zahrnuje: — držbu cenných papírů, ať už podložených dokumenty či nikoli, které držiteli poskytují bezvýhradní právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo pevně stanovené částky splatné v určitý den nebo dny nebo počínaje dnem stanoveným při emisi, — podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů. Cenné papíry zapůjčené v rámci půjček cenných papírů nebo prodané v rámci repo obchodu zůstávají v rozvaze původního majitele a nesmí být vykazovány v rozvaze dočasného nabyvatele v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace a ne jen pouhá možnost tak učinit (viz též kategorie 9). Pokud dočasný nabyvatel obdržené cenné papíry prodá, musí být tento prodej zaznamenán jako přímá transakce s cennými papíry a v rozvaze dočasného nabyvatele musí být vykázán jako záporná pozice v portfoliu cenných papírů. Členění podle splatnosti se požaduje u držených cenných papírů jiných než akcie. Tím se rozumí splatnost stanovená při emisi, tj. původní splatnost, což je pevně stanovená životnost finančního nástroje, před kterou nemůže být splacen. Tato položka zahrnuje cenné papíry jiné než akcie, které byly sekuritizovány, bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení cenných papírů v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli. 4. Ostatní sekuritizovaná aktiva Tato položka zahrnuje sekuritizovaná aktiva kromě aktiv zahrnutých do kategorie 2 a 3, jako např. daňové pohledávky či komerční úvěry, bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení aktiv v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli. 5. Akcie a ostatní majetkové účasti Držba cenných papírů představujících vlastnická práva ve společnostech nebo kvazispolečnostech. Tyto cenné papíry obecně opravňují držitele podílet se na zisku společností nebo kvazispolečností a na jejich kapitálu v případě likvidace. 6. Finanční deriváty V rámci této položky se musí vykazovat tyto finanční deriváty: — opce, — opční listy („warrants“), — futures, — swapy, zejména swapy úvěrového selhání. Hrubé budoucí závazky vyplývající z derivátových smluv nesmí být evidovány jako rozvahové položky. Tato položka nezahrnuje finanční deriváty, které se v rozvaze neevidují podle vnitrostátních pravidel. 7. Stálá aktiva Tato položka zahrnuje investice do hmotných stálých aktiv, např. obydlí, ostatní budovy a stavby a budovy určené k jinému účelu než k bydlení. 8. Ostatní aktiva Toto je zbytková položka rozvahy na straně aktiv, která je vymezena jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Tato položka může zahrnovat: — naběhlé úroky z vkladů a úvěrů, — naběhlý úrok z cenných papírů jiných než akcie, — časově rozlišené nájemné ze stálých aktiv, — pohledávky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. KATEGORIE PASIV Kategorie Popis hlavních znaků 9. Úvěry a přijaté vklady Částky, které účelová finanční společnost pro sekuritizaci dluží věřitelům a které nevznikají z emise obchodovatelných cenných papírů. Tato položka zahrnuje: — úvěry: úvěry poskytnuté vykazující účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným, — neobchodovatelné dluhové nástroje vydané účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci: nástroje lze označovat jako „neobchodovatelné“ v tom smyslu, že převod vlastnictví k nástroji je z právního hlediska omezen, což znamená, že tyto nástroje nelze prodávat nebo, byť jsou technicky obchodovatelné, nelze s nimi obchodovat, neboť neexistuje organizovaný trh. Neobchodovatelné nástroje vydané zpravodajskými jednotkami, které se staly následně obchodovatelnými a které lze obchodovat na sekundárních trzích, je třeba překlasifikovat jako „dluhové cenné papíry“, — repo obchody: protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto (nebo obdobných) cenných papírů za pevně stanovenou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky obdržené zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu („dočasného nabyvatele“) patří do této položky, existuje-li pevný závazek provedení zpětné operace a nejen pouhá možnost tak učinit. To znamená, že během operace zůstávají veškerá rizika a užitky z cenných papírů na straně zpravodajských jednotek. Do této položky patří všechny následující varianty repo obchodů: — částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění, — částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back). Cenné papíry, které jsou předmětem operací typu repo obchodů, se vykazují podle pravidel v položce aktiv 3 „Cenné papíry jiné než akcie“. V této položce jsou rovněž zahrnuty operace, při nichž dochází k dočasnému převodu zlata oproti hotovostnímu zajištění 10. Emitované dluhové cenné papíry Cenné papíry jiné než „akcie a ostatní majetkové účasti“ emitované účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k vydávající instituci. Patří sem mimo jiné cenné papíry v podobě: — cenných papírů krytých aktivy, — úvěrových dluhopisů (credit-linked notes). 11. Kapitál a rezervy Pro účely statistického výkaznictví obsahuje tato kategorie částky vznikající z emisí základního kapitálu zpravodajských jednotek akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k účelové finanční společnosti pro sekuritizaci a obecně i právo podílet se na jejím zisku a na jejím likvidačním zůstatku. Patří sem rovněž finanční prostředky z nerozdělených zisků nebo finanční prostředky přesunuté zpravodajskými jednotkami do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Položka zahrnuje: — základní kapitál, — nerozdělené zisky nebo finanční prostředky, — opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv, — podílové jednotky sekuritizačních fondů. 12. Finanční deriváty Viz kategorie 6. 13. Ostatní pasiva Toto je zbytková položka rozvahy na straně pasiv, která je definována jako „pasiva nezahrnutá jinde“. Tato položka může zahrnovat: — naběhlé úroky z úvěrů a vkladů, — závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, tj. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky apod., — rezervy představující závazky vůči třetím stranám, tj. důchody, dividendy apod., — čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, — čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry — protipoložky k úpravě ocenění úvěrů, tj. nominální hodnota minus nákupní cena. ČÁST 2 Definice sektorů Klasifikace sektorů se řídí standardem ESA 95. Protistrany nacházející se na území zúčastněných členských států se rozlišují podle svého sektoru v souladu se seznamem účelových finančních společností pro sekuritizaci, investičních fondů a měnových finančních institucí pro statistické účely a podle pokynů pro statistickou klasifikaci protistran obsažených v příručce Evropské centrální banky Monetary financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers. Tabulka B Definice sektorů Sektor Definice 1. Měnové finanční instituce Rezidentské národní centrální banky, rezidentské úvěrové instituce ve smyslu právních předpisů Společenství a ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů (nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32)) 2. Vládní instituce Rezidentské jednotky, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, které jsou určeny pro individuální a kolektivní spotřebu, nebo přerozdělením národního důchodu a bohatství (ESA 95, odstavce 2.68 až 2.70) 3. Ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce Finanční společnosti a kvazispolečnosti, kromě pojišťoven a penzijních fondů, které se převážně zabývají finančním zprostředkováváním, a to tím, že od institucionálních jednotek jiných než měnových finančních institucí přijímají závazky v jiné formě než je oběživo, vklady nebo vkladům velmi podobné prostředky nebo pojistně-technické rezervy (ESA 95, odstavce 2.53 až 2.56). Do tohoto sektoru patří investiční fondy, tak jak jsou vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8), a účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, tak jak jsou vymezeny v tomto nařízení. Patří sem rovněž pomocné finanční instituce, což jsou všechny finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají pomocnými finančními činnostmi (ESA 95, odstavce 2.57 až 2.59) 4. Pojišťovny a penzijní fondy Finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik (ESA 95, odstavce 2.60 až 2.67) 5. Nefinanční podniky Společnosti a kvazispolečnosti, které se nezabývají finančním zprostředkováním, nýbrž převážně výrobou tržního zboží a poskytováním nefinančních služeb (ESA 95, odstavce 2.21 až 2.31) 6. Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem Jednotlivci nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitelé a výrobci zboží a poskytovatelé nefinančních služeb výhradně pro svou vlastní konečnou spotřebu a jako výrobci tržního zboží a poskytovatelé nefinančních a finančních služeb za předpokladu, že jejich činnosti nejsou činnostmi kvazispolečností. Patří sem také neziskové instituce sloužící domácnostem, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, jež jsou určeny pro určité skupiny domácností (ESA 95, odstavce 2.75 až 2.88) ČÁST 3 Definice finančních transakcí V souladu s ESA 95 jsou finanční transakce definovány jako čisté nabytí finančních aktiv nebo čisté převzetí závazků pro každý typ finančního nástroje, tj. součet všech finančních transakcí, které se uskuteční během příslušného vykazovaného období. Oceňovací metoda pro každou transakci spočívá v tom, že se vezme hodnota, za níž byla aktiva pořízena/zcizena nebo v níž byla pasiva vytvořena, zlikvidována nebo vyměněna. Finanční transakce musí být v zásadě v souladu s touto metodikou. Odpisy/snížení hodnoty a změny ocenění nepředstavují finanční transakce. ČÁST 4 Definice odpisů / snížení hodnoty Odpisy / snížení hodnoty jsou definovány jako vliv změn hodnoty úvěrů vykázaných v rozvaze, které jsou způsobeny uplatněním odpisů/snížení hodnoty úvěrů. Tyto úpravy zahrnují rovněž odpisy / snížení hodnoty úvěrů zachycené v době, kdy je úvěr prodán nebo převeden na třetí osobu, pokud je možné to zjistit. Odpisy se týkají případů, kdy je úvěr považován za bezcenné aktivum a kdy je odstraněn z rozvahy. Snížení hodnoty se týkají případů, kdy se má za to, že úvěr nebude plně splacen, a hodnota úvěru v rozvaze je snížena.