Úřední věstník L 193 , 29/07/2000 S. 0039 - 0048



Nařízení Komise (ES) č. 1685/2000 ze dne 28. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 týkající se způsobilosti výdajů na činnosti spolufinancované strukturálními fondy KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech [1], a zejména na čl. 30 odst. 3 a čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení, po konzultaci s Výborem podle článku 147 Smlouvy, s Řídícím výborem pro zemědělské struktury a rozvoj venkova a se Stálým řídícím výborem pro struktury rybolovu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení [2] mají opatření na rozvoj venkova, která jsou součástí opatření na podporu rozvoje a strukturální změny regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1) nebo která doprovázejí opatření na podporu hospodářské a sociální přeměny oblastí, jež čelí strukturálním obtížím (cíl 2), zohledňovat specifické cíle podpory poskytované Společenstvím za dodržení podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 1260/1999. Článek 2 nařízení (ES) č. 1257/1999 upřesňuje činnosti, na něž se podpora na rozvoj venkova může vztahovat. (2) Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1783/1999 ze dne 12. července 1999 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) [3] upřesňuje typ činností, na jejichž financování může EFRR přispívat. (3) Článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1784/1999 ze dne 12. července 1999 o Evropském sociálním fondu (ESF) [4] upřesňuje typ činností, na jejichž financování může ESF přispívat. (4) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 1263/1999 ze dne 21. července 1999 o finančním nástroji pro orientaci rybolovu (FNOR) [5] upřesňuje typ činností, na jejichž financování může FNOR přispívat. Nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 [6] vymezuje pravidla a podmínky pro strukturální činnosti Společenství v odvětví rybolovu. (5) Podle čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999 se na způsobilé výdaje použijí související vnitrostátní předpisy, s výjimkou případů, je-li to nezbytné, ve kterých Komise stanoví pravidla na úrovni Společenství. Aby bylo zaručeno jednotné a spravedlivé provádění strukturálních fondů ve Společenství, považuje Komise u některých typů činností za nutné přijmout soubor společných pravidel pro způsobilé výdaje. Přijetím pravidla pro určitý typ činnosti není předem určen fond, z něhož může být daná činnost spolufinancována. Přijetí těchto pravidel nesmí členským státům v některých stanovených případech bránit v uplatňování přísnějších vnitrostátních předpisů. Pravidla se vztahují na všechny výdaje vzniklé v období vymezeném daty uvedenými v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999. (6) Podle čl. 36 odst. 1 nařízení (ES) č. 1257/1999 se nařízení (ES) č. 1260/1999 použije, není-li stanoveno jinak v nařízení (ES) č. 1257/1999, na opatření na podporu rozvoje venkova v oblastech spadajících pod cíl 2, financovaná EFRR ("záruční" sekcí). Pravidla stanovená v tomto nařízení se tedy vztahují na opatření, jež jsou součástí programu pro regiony spadající pod cíl 2, není-li stanoveno jinak v nařízení (ES) č. 1257/1999 a v nařízení Komise (ES) č. 1750/1999 [7], které stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1257/1999. (7) Na činnosti spolufinancované strukturálními fondy se použijí články 87 a 88 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o schválení podpory nepředjímá zkoumání s ohledem na pravidla pro udělování státních podpor a nezbavuje členský stát jeho povinností ve smyslu těchto článků. (8) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro rozvoj a přeměnu regionů, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Pravidla stanovená v příloze k tomuto nařízení se použijí v případě, kdy je nutno určit způsobilost výdajů v rámci forem pomoci stanovených v čl. 9 písm. e) nařízení (ES) č. 1260/1999. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 28. července 2000. Za Komisi Michaele Schreyer členka Komise [1] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. [2] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80. [3] Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 1. [4] Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 5. [5] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 54. [6] Úř. věst. L 337, 30.12.1999, s. 10. [7] Úř. věst. L 214, 13.8.1999, s. 31. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA PRAVIDLA ZPŮSOBILOSTI Pravidlo č. 1: Skutečně vzniklé výdaje 1. PLATBY PROVÁDĚNÉ KONEČNÝMI PŘÍJEMCI 1.1 Platby prováděné konečnými příjemci ve smyslu čl. 32 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1260/1999 (dále jen "obecné nařízení") se provádějí v hotovosti, s výjimkou případů uvedených v bodě 1.4. 1.2 U režimů podpor uvedených v článku 87 Smlouvy a u podpor poskytovaných orgány určenými členskými státy se "platbami prováděnými konečnými příjemci" rozumějí podpory vyplácené jednotlivým příjemcům orgány, které podporu poskytují. Výplata podpory prováděná konečnými příjemci je podmíněna splněním podmínek a cílů dané podpory. 1.3 V jiných případech než v případech uvedených v bodě 1.2 se "platbami prováděnými konečnými příjemci" rozumějí platby uskutečňované orgány nebo veřejnoprávními či soukromými podniky, jež vyhovují kategoriím vymezeným v komplementu programu v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) obecného nařízení a jež jsou za objednávku dané zvláštní činnosti přímo odpovědné. 1.4 Za podmínek stanovených v bodech 1.5, 1.6 a 1.7 je možno do plateb uvedených v bodě 1.1 zahrnout též náklady na odpisy, věcné příspěvky a režijní náklady. Účast strukturálních fondů na financování činnosti však nepřesahuje celkové způsobilé výdaje na konci činnosti, s výjimkou věcných příspěvků. 1.5 Náklady na odpisy nemovitého majetku nebo zařízení přímo souvisejících s cíli činnosti jsou způsobilým výdajem za následujících podmínek: a) k nákupu tohoto nemovitého majetku nebo zařízení nedošlo za přispění státní podpory nebo podpory Společenství; b) tyto náklady byly určeny v souladu s příslušnými účetními pravidly a c) tyto náklady se vztahují výlučně na období, v němž je daná činnost spolufinancována. 1.6 Věcné příspěvky jsou způsobilým výdajem za následujících podmínek: a) jde o poskytnutí pozemků nebo nemovitého majetku, zařízení nebo surovin, výzkumné nebo profesní činnosti či neplacené dobrovolné činnosti; b) příspěvky se neposkytují jako součást opatření finančního inženýrství uvedených v pravidlech č. 8, 9 a 10; c) hodnota příspěvků může být nezávisle vyhodnocena a přezkoumána; d) u poskytnutí pozemkového nebo nemovitého majetku je hodnota osvědčena nezávislým odborným poradcem nebo schváleným úředním orgánem; e) u dobrovolné neplacené činnosti se hodnota práce určuje na základě doby potřebné k jejímu vykonání a normální hodinové a denní sazby za provedenou práci; f) jsou popřípadě dodržena pravidla č. 4, č. 5 a č. 6. 1.7 Režijní náklady jsou způsobilým výdajem za podmínky, že jejich základem jsou skutečné náklady související s uskutečňováním činnosti spolufinancované strukturálními fondy a že jsou určeny v poměru k dané činnosti za pomoci nestranné a řádně odůvodněné metody. 1.8 Ustanovení uvedená v bodech 1.4 až 1.7 jsou použitelná na různé příjemce uvedené v bodě 1.2, jestliže se jedná o režimy podpor uvedené v článku 87 Smlouvy a podpory poskytované orgány, které určily členské státy. 1.9 Členské státy mohou k určení způsobilých výdajů ve smyslu bodů 1.5, 1.6 a 1.7 uplatnit přísnější vnitrostátní předpisy. 2. PROKÁZÁNÍ VÝDAJŮ Platby prováděné konečnými příjemci zpravidla doprovázejí kvitované faktury. Nelze-li tyto faktury přiložit, platby jsou doprovázeny účetními doklady se stejnou průkazní hodnotou. Navíc v případě, kdy provedení činností není předmětem nabídkového řízení, musí být platby prováděné konečnými příjemci doloženy výdaji (včetně výdajů uvedených v bodě 1.4), které skutečně vznikly příslušným orgánům nebo státním či soukromým podnikům při provádění dané činnosti. 3. SUBDODAVATELSTVÍ 3.1 Aniž je dotčeno použití přísnějších vnitrostátních předpisů, výdaje spojené s následujícími subdodavatelskými smlouvami nejsou způsobilé ke spolufinancování ze strukturálních fondů: a) subdodavatelských smluv, které zvyšují náklady na provádění činnosti, aniž by došlo k poměrnému navýšení přidané hodnoty; b) subdodavatelských smluv uzavřených se zprostředkovateli nebo konzultanty, v nichž je platba vymezena jako procentní sazba z celkových nákladů projektu, s výjimkou plateb odůvodněných konečným příjemcem odkazujících na skutečnou hodnotu provedené práce nebo služeb. 3.2 Subdodavatelé se ve všech subdodavatelských smlouvách zavazují, že orgánům provádějícím audit a kontrolu poskytnou všechny nezbytné informace týkající se subdodavatelských činností. Pravidlo č. 2: Účetní zpracování příjmů 1. "Příjmy" se pro účely této směrnice rozumí prostředky získané z prodeje, pronájmů, služeb, zápisného nebo jiné rovnocenné příjmy za období uskutečňování spolufinancované činnosti nebo za delší období stanovené členským státem až do ukončení podpory, s výjimkou: a) příjmů vytvořených za doby hospodářské životnosti spolufinancovaných investic, jež podléhají zvláštním ustanovením čl. 29 odst. 4 obecného nařízení; b) příjmů vytvořených v rámci opatření finančního inženýrství uvedených v pravidlech č. 8, 9 a 10; c) příspěvků soukromého sektoru na spolufinancování činností, které jsou spolu s veřejnými příspěvky uvedeny ve finančních přehledech příslušné podpory. 2. Příjmy uvedené v bodě 1 představují prostředky, které snižují výši podílu strukturálních fondů požadovaného u dané činnosti. Ještě před určením podílu strukturálních fondů a nejpozději v okamžiku ukončení podpory se tyto příjmy odvozují ze způsobilých výdajů činnosti v celé jejich výši nebo poměrně podle toho, zda byly výdaje vytvořeny v rámci spolufinancované činnosti celkově nebo částečně. Pravidlo č. 3: Finanční náklady, náklady na právní služby a jiné výdaje 1. FINANČNÍ NÁKLADY Ke spolufinancování ze strukturálních fondů nejsou způsobilé pasivní úroky (jiné než úrokové příspěvky za účelem snížení nákladů na půjčku u podniků v rámci schváleného režimu státních podpor), ážio, náklady směnečné a jiné čistě finanční náklady. Pouze u globálních grantů jsou způsobilé náklady na pasivní úroky hrazené zprostředkovatelem určeným před vyrovnáním konečného zůstatku podpory, po odečtení aktivních úroků ze záloh. 2. BANKOVNÍ VÝDAJE NA ÚČETNICTVÍ Vyžaduje-li spolufinancování ze strukturálních fondů otevření jednoho nebo více oddělených bankovních účtů za účelem provedení určité činnosti, bankovní výdaje spojené s otevřením a vedením účtu jsou způsobilými výdaji. 3. NÁKLADY NA PRÁVNÍ PORADENSTVÍ, NOTÁŘSKÉ POPLATKY, NÁKLADY NA TECHNICKÝ A FINANČNÍ ODBORNÝ POSUDEK, NÁKLADY NA ÚČETNICTVÍ NEBO AUDIT Tyto náklady jsou způsobilé, pokud přímo souvisejí s činností a pokud jsou nezbytné k její přípravě či k jejímu provedení nebo, u nákladů na účetnictví nebo audit, pokud vyplývají z požadavků stanovených řídícím orgánem. 4. NÁKLADY NA BANKOVNÍ ZÁRUKY NEBO ZÁRUKY POSKYTNUTÉ JINÝM FINANČNÍM ORGÁNEM Tyto náklady jsou způsobilé v případě, že jejich poskytnutí vyžadují vnitrostátní právní předpisy nebo právní předpisy Společenství nebo rozhodnutí Komise o schválení podpory. 5. POKUTY, FINANČNÍ SANKCE A NÁKLADY NA PRÁVNÍ SPORY Tyto výdaje nejsou způsobilé. Pravidlo č. 4: Nákup použitého zařízení Náklady na nákup použitého zařízení jsou způsobilé ke spolufinancování ze strukturálních fondů v případě, že jsou, aniž je dotčeno použití přísnějších vnitrostátních předpisů, splněny následující tři podmínky: a) prodejce použitého zařízení vystaví prohlášení, ve kterém uvede původ zařízení a potvrdí, že toto nebylo ani jednou v průběhu uplynulých sedmi let získáno prostřednictvím státní podpory nebo podpory Společenství; b) cena použitého zboží nesmí přesáhnout jeho tržní hodnotu a musí být nižší než náklady na obdobné, avšak nové zařízení a c) zařízení musí mít technické parametry požadované pro danou činnost a musí vyhovovat použitelným normám a standardům. Pravidlo č. 5: Nákup pozemků 1. OBECNÉ PRAVIDLO 1.1 Náklady na nákup nezastavěného pozemku jsou způsobilé ke spolufinancování ze strukturálních fondů pouze v případě, že jsou, aniž je dotčeno použití přísnějších vnitrostátních předpisů, splněny následující tři podmínky: a) musí existovat přímá vazba mezi nákupem pozemku a cíli spolufinancované činnosti; b) s výjimkou případů popsaných v bodě 2 nepřesahuje podíl na nákup pozemku 10 % celkové výše způsobilých výdajů na danou činnost, pokud nebylo stanoveno vyšší procento v rámci podpory schválené Společenstvím; c) nezávislý odborný poradce nebo schválený úřední orgán musí vystavit osvědčení potvrzující, že kupní cena pozemku není vyšší než jeho tržní hodnota. 1.2 U režimů podpor uvedených v článku 87 Smlouvy se způsobilost nákupu pozemku musí zvažovat s ohledem na režim podpor jako celek. 2. OPATŘENÍ NA UCHOVÁNÍ ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ U činností na uchování životního prostředí je způsobilost ke spolufinancování podmíněna splněním všech níže uvedených podmínek: - o nákupu kladně rozhodl řídící orgán, - pozemek je určen k zamýšlenému využití na období určené v tomto rozhodnutí, - pozemek není využíván zemědělsky, s výjimkou případů náležitě zdůvodněných a schválených řídícím orgánem, - nákup pozemku je uskutečněn veřejnoprávním orgánem nebo subjektem veřejného práva nebo jejich jménem. Pravidlo č. 6: Nákup nemovitostí 1. OBECNÉ PRAVIDLO Náklady na nákup nemovitostí, tj. již postavených budov a pozemků, na nichž tyto budovy stojí, jsou způsobilé ke spolufinancování ze strukturálních fondů za podmínky, že existuje přímá vazba mezi nákupem nemovitosti a cíli příslušné činnosti, a to za dodržení podmínek uvedených v bodě 2, aniž je dotčeno použití přísnějších vnitrostátních předpisů: 2. PODMÍNKY ZPŮSOBILOSTI 2.1 Nezávislý odborný poradce nebo schválený úřední orgán musí vystavit osvědčení potvrzující, že kupní cena nemovitosti není vyšší než její tržní hodnota. Dále pak osvědčení obsahuje prohlášení, že budova vyhovuje vnitrostátním předpisům nebo upřesnění bodů, v nichž těmto předpisům nevyhovuje a pro něž se předpokládá náprava, kterou provede příjemce v rámci dané činnosti. 2.2 Budova nesmí být v posledních deseti letech předmětem státní podpory nebo podpory Společenství, čímž by se podpora v případě spolufinancování nákupu ze strany strukturálních fondů zdvojnásobila. 2.3 Nemovitost je určena k účelu, o němž rozhodl řídící orgán na období stanovené tímto orgánem. 2.4 Budova může být využívána pouze v souladu s cíli dané činnosti. Sloužit veřejné správě však může pouze v případě, že je toto využití v souladu se způsobilými činnostmi daného strukturálního fondu. Pravidlo č. 7: DPH a další daně a poplatky 1. DPH nepředstavuje způsobilý výdaj, s výjimkou případu, kdy ji skutečně a s konečnou platností hradí konečný příjemce nebo jednotlivý příjemce v rámci režimů podpor uvedených v článku 87 Smlouvy a v rámci podpor poskytnutých orgány určenými členskými státy. Pokud je DPH návratná, a to jakýmkoli způsobem, pak ji nelze považovat za způsobilý výdaj ani v případě, kdy není fakticky vrácena konečnému příjemci nebo jednotlivému příjemci. 2. Pokud se na konečného příjemce vztahuje paušální systém uvedený v hlavě XIV šesté směrnice Rady 77/88/EHS [1] (směrnice o DPH), je zaplacená DPH pro účely bodu 1 považována za návratnou. 3. Částka spolufinancovaná Společenstvím nesmí v žádném případě přesáhnout celkový způsobilý výdaj s výjimkou DPH. 4. Další daně a poplatky (zejména přímé daně, sociální dávky ve mzdách a platech) vyplývající ze spolufinancování ze strukturálních fondů nejsou způsobilým výdajem s výjimkou případu, kdy je skutečně a s konečnou platností hradí konečný příjemce nebo jednotlivý příjemce. Pravidlo č. 8: Rizikové kapitálové fondy a úvěrové fondy 1. OBECNÉ PRAVIDLO Ze strukturálních fondů je možno spolufinancovat rizikové kapitálové fondy a/nebo úvěrové fondy nebo fondy rizikového kapitálového holdingu (dále jen "fondy") za podmínek stanovených v bodě 2. "Rizikovými kapitálovými fondy" a "úvěrovými fondy" se pro účely tohoto nařízení rozumějí investiční nástroje zřízené výlučně za účelem poskytnutí kapitálu nebo jiných forem rizikového kapitálu, včetně úvěrů, malým a středním podnikům tak, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 96/280/ES [2]. "Fondy rizikového kapitálového holdingu" se rozumí fondy zřízené za účelem investic do více rizikových kapitálových fondů a úvěrových fondů. Podíl strukturálních fondů na fondech může být doprovázen společnými investicemi nebo zárukami poskytnutými prostřednictvím jiných finančních nástrojů Společenství. 2. PODMÍNKY 2.1 Spolufinancující subjekty nebo sponzoři fondu předloží rozvážný plán činnosti, v němž kromě jiného konkretizují cílový trh, kritéria, termíny a podmínky financování, operační rozpočet fondů, systém vlastnictví a partnery ve spolufinancování, odbornost, pravomoci a nezávislost vedení, statuty fondů, zdůvodnění a předpokládané užití příspěvku ze strukturálních fondů, výstupní investiční politiku a pravidla pro zrušení fondu včetně opětovného využití prostředků přiřaditelných k příspěvku ze strukturálních fondů. Plán činnosti musí být pečlivě zvažován a jeho provádění musí kontrolovat řídící orgán. 2.2 Fond musí být zřízen jako nezávislá právnická osoba řídící se pravidly dohod mezi jeho akcionáři nebo jako oddělená finanční jednotka v rámci stávající finanční instituce. V tomto posledním případě musí být "fond" předmětem dohody o zvláštním provádění, která zejména stanoví vedení odděleného účetnictví s cílem oddělit od sebe nově investované fondy (včetně fondů, do kterých přispívají strukturální fondy) od původních fondů dané instituce. Všichni přispěvatelé do fondu musí hradit příspěvky v hotovosti. 2.3 Komise se nemůže stát partnerem nebo akcionářem fondu. 2.4 Příspěvky ze strukturálních fondů podléhají mezím stanoveným v čl. 29 odst. 3 a 4 obecného nařízení. 2.5 Fondy mohou investovat jen do malých a středních podniků ve fázích jejich zřizování, záběhu (počáteční kapitál) nebo rozšiřování, a to pouze do činností, které správci fondu posoudí jako ekonomicky životaschopné. Hodnocení životaschopnosti musí zohlednit všechny zdroje příjmů dotyčných podniků. Fondy nemohou investovat do podniků v potížích ve smyslu obecných pokynů Komise o státních podporách určených k záchraně a restrukturalizaci podniků v potížích [3]. 2.6 Je třeba postupovat obezřetně a minimalizovat narušení soutěže na trhu rizikového kapitálu nebo úvěrů. Především prostředky pocházející z investic do kapitálu a do výpůjček (po odečtení nákladů na řízení) lze přednostně poskytnout akcionářům soukromého sektoru, a to až do výše odměny stanovené dohodou mezi akcionáři s tím, že musí být následně poskytnuty poměrně mezi všechny akcionáře a strukturální fondy. Prostředky z fondu přiřaditelné k příspěvku ze strukturálních fondů musí být znovu použity na činnosti podporující rozvoj malých a středních podniků v téže způsobilé oblasti. 2.7 Náklady na řízení nesmí překročit 5 % kapitálu splaceného průměrně za rok po dobu trvání podpory, pokud se neukáže nezbytným procento zvýšit v důsledku veřejné soutěže. 2.8 V době ukončení činnosti odpovídají způsobilé výdaje fondu (konečného příjemce) kapitálu fondu, který byl investován do malých a středních podniků nebo který byl těmto půjčen, při zohlednění vzniklých nákladů na řízení. 2.9 Příspěvky do fondů ze strukturálních fondů a jiné veřejné příspěvky do těchto fondů, jakož i investice fondů do malých a středních podniků podléhají pravidlům pro státní podpory. 3. DOPORUČENÍ 3.1 U fondů, do nichž přispívají strukturální fondy, doporučuje Komise použití norem správných postupů uvedených v bodech 3.2 až 3.6. Při zkoumání slučitelnosti fondu s pravidly pro státní podpory bude Komise považovat dodržení těchto doporučení za kladný prvek. Pro přiznání způsobilosti výdajů však nejsou tato doporučení závazná. 3.2 Finanční příspěvek do soukromého sektoru musí být zásadní a vyšší než 30 %. 3.3 Fondy musí být dostatečně významné a pokrývat dostatečně široké cílové obyvatelstvo tak, aby byly příslušné činnosti ekonomicky životaschopné a jejich kalendář investic byl slučitelný s obdobím přispívání ze strukturálních fondů a měly by se zaměřovat na odvětví, kde trh vykazuje nedostatky. 3.4 Načasování vkládání kapitálu do fondu musí být u strukturálních fondů a u akcionářů totožné a musí být v poměru k upsaným příspěvkům. 3.5 Fondy musí být spravovány nezávislými týmy odborníků s dostatečnou zkušeností, která je činí důvěryhodnými a která zaručuje nezbytnou odbornou způsobilost spravovat rizikový kapitál. Řídící týmy by měly být vybírány v konkurzním řízení, které přihlédne k výši předpokládaných platů. 3.6 Fondy by v zásadě neměly mít v podnicích majoritní podíly. Jejich cílem je podílet se za doby jejich trvání na všech investicích. Pravidlo č. 9: Záruční fond 1. OBECNÉ PRAVIDLO Ze strukturálních fondů je možno spolufinancovat kapitál záručních fondů za podmínek stanovených v bodě 2. "Záručním fondem" se pro účely tohoto nařízení rozumí finanční nástroje, které zajišťují fondy rizikového kapitálu a úvěrové fondy ve smyslu pravidla č. 8 a další systémy rizikového financování malých a středních podniků (včetně úvěrů) snižující riziko ztrát vzniklých v důsledku investic do malých a středních podniků tak, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 96/280/ES. Může se jednat o společné fondy přijímající veřejnou podporu upsanou malými a středními podniky, o obchodně provozované fondy s partnery ze soukromého sektoru nebo o fondy plně financované veřejným sektorem. Přispění strukturálních fondů do těchto fondů musí být doprovázeno částečnými zárukami poskytnutými dalšími finančními nástroji Společenství. 2. PODMÍNKY 2.1 Spolufinancující subjekty nebo sponzoři fondu předloží rozvážný plán činnosti tak, obdobně jako v případě rizikového kapitálu (pravidlo č. 8), který blíže určí stanovené záruční portfolio. Plán činnosti musí být pečlivě zvažován a jeho provádění musí kontrolovat řídící orgán nebo musí být za toto provádění odpovědný. 2.2 Fond musí být zřízen jako nezávislá právnická osoba řídící se pravidly dohod mezi jeho akcionáři nebo jako oddělená finanční jednotka v rámci stávající finanční instituce. V tomto posledním případě musí být "fond" předmětem dohody o zvláštním provádění, která zejména stanoví vedení odděleného účetnictví s cílem oddělit od sebe nově investované fondy (včetně fondů, do kterých přispívají strukturální fondy) od původních fondů dané instituce. 2.3 Komise se nemůže stát partnerem nebo akcionářem fondu. 2.4 Fondy mohou poskytovat záruku pouze na investice do činností, které jsou považovány za ekonomicky životaschopné. Fondy nemohou investovat do podniků v potížích ve smyslu obecných pokynů Komise o státních podporách určených k záchraně a restrukturalizaci podniků v potížích. 2.5 Každá část příspěvku ze strukturálních fondů, která zbude po poskytnutí záruk, musí být znovu použita na činnosti podporující rozvoj malých a středních podniků v téže způsobilé oblasti. 2.6 Náklady na řízení nesmí překročit 2 % kapitálu splaceného průměrně za rok po dobu trvání podpory, pokud se neukáže nutným procento zvýšit v důsledku veřejné soutěže. 2.7 V době ukončení činnosti odpovídá způsobilý výdaj fondu (konečný příjemce) podílu splaceného kapitálu, který se po provedení nezávislého auditu jeví nezbytným k pokrytí poskytnutých záruk, a to včetně vzniklých nákladů na řízení. 2.8 Příspěvky do záručních fondů ze strukturálních fondů a jiné veřejné příspěvky do těchto fondů, jakož i záruky poskytnuté těmito fondy jednotlivým malým a středním podnikům, podléhají pravidlům pro státní podpory. Pravidlo č. 10: Leasing 1. Výdaje vzniklé v rámci leasingových operací jsou způsobilé ke spolufinancování ze strukturálních fondů za podmínek stanovených v bodech 2, 3 a 4. 2. PODPORA POSKYTNUTÁ PRONAJÍMATELI 2.1 Pronajímatel je přímým příjemcem finanční podpory ze strany Společenství, jehož účelem je snížení nájemních poplatků, jejichž prostřednictvím nájemce splácí investice, které jsou předmětem leasingové smlouvy. 2.2 Leasingové smlouvy, na které vyplácí Společenství podporu, musí obsahovat doložku o odkupu nebo stanovovat minimální leasingové období o délce, která odpovídá životnosti investice, jež je předmětem smlouvy. 2.3 Pokud je leasingová smlouva ukončena před uplynutím minimálního leasingového období bez předchozího schválení příslušnými orgány, pronajímatel se zavazuje k tomu, že příslušným státním orgánům (na účet příslušného fondu) vrátí část podpory Společenství odpovídající zbývající délce leasingového období. 2.4 Nákup investice pronajímatelem, doložený kvitovanou fakturou nebo účetním dokladem se stejnou průkazní hodnotou, představuje výdaj způsobilý ke spolufinancování. Maximální částka způsobilá ke spolufinancování ze strany Společenství nesmí přesáhnout tržní hodnotu pronajaté investice. 2.5 Jiné náklady než výdaje uvedené v bodě 2.4. a související s leasingovou smlouvou (daň, marže pronajímatele, náklady na znovu financování, režijní náklady, pojišťovací výlohy) nemohou být způsobilými výdaji. 2.6 Podpora Společenství vyplacená pronajímateli musí být v celé své výši využita ku prospěchu nájemce tím, že se v průběhu leasingového období rovným dílem sníží výše všech nájemních poplatků. 2.7 Pronajímatel musí prokázat, že podpora Společenství bude v celé své výši převedena na nájemce podle předem vypracovaného rozpisu nájemních poplatků nebo na základě jiné metody, jež však poskytne rovnocenné záruky. 2.8 Náklady uvedené v bodě 2.5, využití zdanitelných zisků z leasingové operace a další podmínky smlouvy mají stejnou platnost jako podmínky použitelné v případě, kdy nebyla finanční podpora ze strany Společenství poskytnuta. 3. PODPORA POSKYTNUTÁ NÁJEMCI 3.1 Nájemce je přímým příjemcem finanční podpory ze strany Společenství. 3.2 Nájemní poplatky, které nájemce hradí pronajímateli, doprovázené kvitovanou fakturou nebo účetním dokladem se stejnou průkazní hodnotou, představují výdaj způsobilý ke spolufinancování. 3.3 U leasingových smluv s doložkou o odkupu nebo u smluv stanovujících minimální leasingové období o délce, která odpovídá životnosti investice, která je předmětem smlouvy, nesmí maximální částka způsobilá ke spolufinancování ze strany Společenství překročit tržní hodnotu pronajaté investice. Jiné náklady související s leasingovou smlouvou (daně, marže pronajímatele, náklady na znovu financování, režijní náklady, pojišťovací výlohy atd.) nemohou být způsobilými výdaji. 3.4 Podpora Společenství související s leasingovými smlouvami uvedenými v bodě 3.3 se nájemci vyplácí jako jedna či více splátek podle skutečně uhrazených nájemních poplatků. Pokud délka trvání leasingové smlouvy překračuje datum, které bylo stanoveno jako mezní datum pro zohledňování plateb v rámci podpory Společenství, je za způsobilý výdaj možno považovat pouze výdaje na dlužné nájemné uhrazené nájemcem do mezního data plateb v rámci podpory Společenství. 3.5 U leasingových smluv bez doložky o odkupu, jejichž délka trvání je nižší než životnost investice, která je předmětem smlouvy, jsou nájemní poplatky způsobilé ke spolufinancování ze strany Společenství poměrně k období způsobilé operace. Nájemce však musí být schopen prokázat, že leasingová smlouva byla nejhospodárnější metodou k získání investice. Bude-li zjištěno, že náklady by byly nižší, pokud by byla zvolena jiná metoda (například pronájem zařízení), nadbytečné náklady je nutno ze způsobilých výdajů odečíst. 3.6 Členské státy mohou k určení způsobilých výdajů ve smyslu bodů 3.1 až 3.5. uplatnit přísnější vnitrostátní předpisy. 4. PRODEJ A ZPĚTNÝ LEASING Nájemní poplatky hrazené nájemcem v rámci prodeje a zpětného leasingu je možno považovat za způsobilé výdaje podle pravidel stanovených v bodě 3. Akviziční náklady na investici nejsou k financování ze strany Společenství způsobilé. Pravidlo č. 11: Náklady vzniklé při řízení a provádění strukturálních fondů 1. OBECNÉ PRAVIDLO Náklady vzniklé v členských státech v oblasti řízení, provádění, monitorování a kontroly strukturálních fondů nejsou způsobilé ke spolufinancování, s výjimkou případů uvedených v bodě 2 a u kategorií stanovených v bodě 2.1. 2. KATEGORIE VÝDAJŮ NA ŘÍZENÍ, PROVÁDĚNÍ, MONITOROVÁNÍ A KONTROLU STRUKTURÁLNÍCH FONDŮ ZPŮSOBILÉ KE SPOLUFINANCOVÁNÍ 2.1 Za podmínek stanovených v bodech 2.2 až 2.7 jsou ke spolufinancování způsobilé následující kategorie výdajů: - výdaje na přípravu, výběr, hodnocení a monitorování podpory a činností (s výjimkou akvizičních nákladů a nákladů na instalaci informatických systémů k řízení, monitorování a informační analýze), - výdaje vzniklé na jednáních monitorovacích výborů a podvýborů spojené s prováděním podpory. Tyto výdaje mohou rovněž zahrnovat náklady na účast odborníků a jiných subjektů na jednáních výborů, a to včetně účastníků ze třetích zemí v případě, že předseda těchto výborů považuje jejich přítomnost v souvislosti s účinným prováděním podpory za zásadní, - výdaje na audity a kontroly prováděné přímo na místě činností. 2.2 Výdaje na odměňování včetně příspěvků na sociální zabezpečení jsou způsobilé ke spolufinancování pouze v následujících případech: a) u úředníků dočasně přidělených na základě rozhodnutí příslušného orgánu k uskutečňování úkolů uvedených v bodě 2.1; b) u jiných zaměstnanců zaměstnaných za účelem uskutečňování úkolů uvedených v bodě 2.1. Období, po které jsou tyto osoby přiděleny nebo zaměstnány za výše uvedeným účelem, nesmí překročit mezní datum pro způsobilost výdaje, stanovené v rozhodnutí o schválení podpory. 2.3 Příspěvek strukturálních fondů na výdaje uvedené v bodě 2.1 je omezen maximální částkou stanovenou v opatření na podporu schváleném Komisí a nesmí překročit výši stanovenou v bodech 2.4 a 2.5. 2.4 U všech opatření na podporu, s výjimkou iniciativ Společenství, zvláštního programu PEACE II a inovačních činností je maximální výše způsobilých výdajů stanovena následovně: - částka ve výši 2,5 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů nižší nebo rovna 100 miliónům eur, - částka ve výši 2 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů vyšší než 100 miliónů eur, avšak nižší nebo rovna 500 miliónům eur, - částka ve výši 1 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů vyšší než 500 miliónů eur, avšak nižší nebo rovna 1 miliardě eur, - částka ve výši 0,5 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů vyšší než 1 miliarda eur. 2.5 U iniciativ Společenství, inovačních činností a zvláštního programu PEACE II je horní mez způsobilých výdajů stanovena na 5 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů. Pokud si tato podpora vyžádá účast více než jednoho členského státu, horní mez může být zvýšena za účelem zohlednění vyšších nákladů na řízení a provádění, přičemž musí být stanovena v rozhodnutí Komise. 2.6 Pro účely výpočtu horní meze způsobilých výdajů uvedených v bodech 2.4 a 2.5 se celkovým příspěvkem ze strukturálních fondů rozumí celková částka stanovená v každém opatření na podporu schváleném Komisí. 2.7 Provádění tohoto pravidla je věcí dohody Komise a členských států a je vymezeno v opatření na podporu. Výše příspěvku musí být stanovena v souladu s čl. 29 odst. 7 obecného nařízení. Pro účely kontroly jsou výdaje uvedené v bodě 2.1 předmětem specifického opatření nebo části nějakého opatření v rámci technické podpory. 3. VÝDAJE NA TECHNICKOU PODPORU Činnosti, které mohou být spolufinancovány v rámci technické podpory jiné než ty, jež jsou uvedeny v bodě 2 (studie, semináře, informační akce, informační analýzy, získání a instalace počítačových systémů k řízení, monitorování a informační analýze), nepodléhají podmínkám uvedeným v bodech 2.4, 2.5 a 2.6. Výdaje na odměňování úředníků provádějících tyto činnosti nejsou způsobilé. 4. VÝDAJE VEŘEJNÉ SPRÁVY NA PROVÁDĚNÍ ČINNOSTÍ Ke spolufinancování ze strukturálních fondů jsou způsobilé následující výdaje veřejné správy, mimo technické podpory, pokud souvisejí s prováděním nějaké činnosti za podmínky, že nevyplývají ze zákonné odpovědnosti orgánu veřejné moci nebo z běžné řídicí, monitorovací a kontrolní činnosti orgánu: a) náklady spojené se službami poskytovanými veřejnými službami při provádění nějaké činnosti. Náklady je nutno fakturovat buď konečnému příjemci (státnímu nebo soukromému), nebo potvrdit na základě dokladů se stejnou průkazní hodnotou umožňujících určení skutečných nákladů uhrazených příslušnými veřejnými službami při provádění této činnosti; b) náklady spojené s prováděním určité činnosti zahrnující výdaje na poskytování služeb státním orgánem, který je sám konečným příjemcem a který provádí určitou činnost na svůj vlastní účet, aniž by se obracel na inženýrské pracovníky nebo jiné podniky. Příslušné náklady musí souviset s výdaji skutečně a přímo zaplacenými na spolufinancovanou operaci a musí být potvrzeny prostřednictvím dokladů umožňujících určení skutečných nákladů uhrazených příslušnými veřejnými službami při provádění této činnosti. Pravidlo č. 12: Způsobilost činností podle umístění 1. OBECNÉ PRAVIDLO Činnosti spolufinancované ze strukturálních fondů obvykle probíhají v regionu, jemuž daná podpora přísluší. 2. VÝJIMKA 2.1 Pokud má region požívající podpory celkový nebo částečný prospěch z činnosti prováděné vně tohoto regionu, může řídící orgán souhlasit s jejím spolufinancováním, pokud budou splněny všechny podmínky uvedené v bodech 2.2, 2.3 a 2.4. V jiných případech může být činnost považována za způsobilou v rámci postupu uvedeného v bodě 3. Postup uvedený v bodě 3 musí být použit i u činností financovaných pomocí finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR). 2.2 Činnost musí být prováděna v oblasti NUTS III, přímo sousedící s regionem, kterému daná podpora přísluší. 2.3 Maximální způsobilé výdaje na činnost se počítají v poměru k ziskům z činnosti plánované pro uvedený region a vycházejí z odhadu, který provedl nezávislý subjekt řídícího orgánu. Při odhadu zisků se zohledňují specifické cíle podpory a její předpokládaný dopad. Činnost je způsobilou ke spolufinancování pouze v případě, že podíl na zisku je nižší než 50 %. 2.4 U žádného opatření na podporu nesmí způsobilé výdaje na činnosti přijaté ve smyslu bodu 2.1 přesáhnout 10 % celkových výdajů na opatření. Navíc nesmí způsobilé výdaje na všechny činnosti přijaté ve smyslu bodu 2.1 přesáhnout 5 % celkových výdajů na podporu. 2.5 Činnosti přijaté řídícím orgánem ve smyslu bodu 2.1 musí být uvedeny ve výročních a konečných prováděcích zprávách. 3. OSTATNÍ PŘÍPADY U činností, které se provádějí vně regionu, do něhož podpora směřuje, a které nesplňují podmínky uvedené v bodě 2, jakož i u činností financovaných prostřednictvím FNOR, je jejich způsobilost ke spolufinancování podmíněna předběžným schválením Komise, a to případ od případu, kterému předchází žádost předložená členským státem, jež především zohledňuje, jak se činnost k regionu vztahuje, jaké z ní regionu plynou zisky a výši výdajů v poměru k celkovým výdajům plánovaným pro opatření a podporu. Postup uvedený v tomto bodě je použitelný i v případech, kdy se podpora týká nejvzdálenějších regionů. [1] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. [2] Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4. [3] Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2. --------------------------------------------------