NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1272/2009

ze dne 11. prosince 2009,

kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o nákup a prodej zemědělských produktů v rámci veřejné intervence

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 43 písm. a), aa), c), d), f), j), k) a l) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Článek 11 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení Rady (ES) č. 72/2009 (2) stanoví, že režim veřejné intervence bude pro cukr k dispozici pouze během hospodářských roků 2008/09 a 2009/10. Za účelem zachování účinnosti tohoto režimu pro odvětví cukru a snížení administrativního zatížení hospodářských subjektů a správních orgánů členských států se zdá, že by nebylo vhodné začlenit současná prováděcí pravidla pro odvětví cukru do stávajících prováděcích pravidel pro hospodářský rok 2009/10.

Ustanovení čl. 13 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení (ES) č. 72/2009 omezuje veřejnou intervenci za pevně stanovenou cenu u pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice a čiroku na 0 tun pro období od 1. listopadu do 31. května a pro neloupanou rýži na 0 tun pro období od 1. dubna do 31. července.

Ustanovení čl. 13 odst. 1 písm. c) a d) a čl. 18 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení (ES) č. 72/2009 omezuje veřejnou intervenci za pevně stanovenou cenu u másla na 30 000 tun, u sušeného odstředěného mléka na 109 000 tun pro období od 1. března do 31. srpna a u pšenice obecné na 3 miliony tun pro období od 1. listopadu do 31. května.

Aby se zajistilo co nejjednodušší a nejúčinnější fungování režimu veřejné intervence v celém Evropském společenství, pokud jde na jedné straně o nákup způsobilých produktů a na druhé straně o další prodej produktů převzatých intervenčními agenturami, je třeba definovat podmínky, které musejí splňovat skladovací prostory. Zejména s cílem dodržet ustanovení článku 41 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 u obilovin a rýže je třeba rozhodnout o pravidlech týkajících se schválení intervenčních center členskými státy před tím, než tato centra určí Komise. V zájmu racionalizace/usnadnění fungování intervence uskutečněné prostřednictvím dalšího nevyužívání malých skladovacích zařízení, která se mohou nacházet na různých místech regionu, by měla být stanovena minimální skladovací kapacita pro intervenční centrum a skladovací prostory, které tvoří intervenční centrum, ale tato kapacita by se neměla uplatňovat v případě, že skladovací prostor má přístup k říčnímu, námořnímu nebo železničnímu spojení.

Pokud nemají v některých členských státech některé hospodářské subjekty, které by se režimu mohly účastnit, registrační číslo pro účely DPH, měly by mít pro účely nákupu obilovin a rýže možnost zúčastnit se režimu veřejné intervence i hospodářské subjekty registrované v registru zemědělských podniků.

Obiloviny a neloupaná rýže, jejichž jakost nepovoluje pozdější využití či přiměřené uskladnění, by neměly být přijímány k intervenci. Proto by měly být definovány metody nezbytné pro stanovení jakosti obilovin a rýže.

Aby bylo máslo vhodné pro přijetí k intervenci, mělo by splňovat požadavky uvedené v nařízení (ES) č. 1234/2007 a rovněž podmínky týkající se jakosti a obchodní úpravy, které je třeba stanovit. Rovněž je nezbytné stanovit metody analýzy a pravidla týkající se kontroly jakosti másla a sušeného odstředěného mléka, a pokud to situace vyžaduje, stanovit kontrolní zjišťování radioaktivity v másle a v sušeném odstředěném mléce, jejíž nejvyšší úroveň by měly případně stanovit právní předpisy Společenství. Mělo by však být možné, aby členské státy za určitých podmínek povolily systém vlastních kontrol.

Pokud jde o máslo a sušené odstředěné mléko, je nezbytné přesně stanovit podmínky pro schvalování výrobních podniků a kontrolu plnění těchto podmínek, má-li být zajištěno řádné fungování intervenčního režimu. Aby se zajistilo, že tato opatření budou účinná, měly by se stanovit kroky pro případ nesplnění uvedených podmínek. Vzhledem k tomu, že máslo a sušené odstředěné mléko může být nakupováno příslušným orgánem jiného členského státu než toho, na jehož území bylo vyrobeno, měl by v takových případech příslušný orgán, který provádí nákup, mít možnost ověřit, že jsou splněny podmínky vztahující se k jakosti a obchodní úpravě.

V zájmu účinného řízení režimu je nezbytné stanovit minimální množství, pro které může intervenční agentura nabídku nebo nabídkové řízení přijmout, a to jak při nákupu, tak při prodeji. Pokud však odůvodňují uplatnění vyššího minimálního množství, než které je stanoveno, podmínky a zvyklosti velkoobchodu nebo environmentální předpisy platné v členském státě, měl by mít dotyčný členský stát možnost vyžadovat u nákupu za pevnou cenu toto vyšší minimální množství.

Nabídky a nabídková řízení by měly obsahovat všechny informace nezbytné pro jejich vyhodnocení a měl by být stanoven mechanismus výměny informací mezi členskými státy a Komisí.

S cílem harmonizovat současná pravidla platná v různých odvětvích by mělo být stanoveno, že poté, co byly produkty dodány do skladovacích prostor, by mělo být jejich převzetí intervenční agenturou podmíněno výsledkem příslušných kontrol a analýz, které mají určit, zda produkty odpovídají požadavkům použitelným pro nákup. Na základě těchto kontrol a analýz by měl být vydán protokol o převzetí, a to nejpozději do šedesáti dnů po konečném termínu stanoveném pro dodávku. Pokud by produkty nesplňovaly platné požadavky, měl by nabízející nebo účastník nabídkového řízení vzít zpět produkty a nést všechny náklady spojené s podmíněným převzetím během období, kdy byly produkty uskladněny v intervenčních skladovacích prostorách.

Aby se zabránilo spekulacím vyplývajícím z vysoké nestálosti cen v odvětví obilovin a rýže, měl by být držitelem produktů nabízených k intervenci v okamžiku podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení skutečně nabízející nebo účastník nabídkového řízení; mělo by jít o jeden ze zásadních požadavků, pokud jde o možnost využívat režimu veřejné intervence. Intervenční agentury by měly mít dostatečnou jistotu, že nabízená množství se skutečně nacházejí ve skladovacích prostorách uvedených v nabídce nebo nabídce do nabídkového řízení; proto by mělo být od nabízejících nebo účastníků nabídkového řízení požadováno, aby předložili spolu s nabídkou nebo nabídkou do nabídkového řízení i prohlášení v tomto smyslu.

V zájmu jednoduchého a účinného řízení intervence je třeba stanovit, že šarže obilovin předkládaná k intervenci by měla být homogenní a že šarže rýže by měla sestávat ze stejné odrůdy.

Ustanovení čl. 18 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 uvádí, že intervenční ceny u rýže se stanoví pro standardní jakost a pokud se jakost rýže nabízené k intervenci od této standardní jakosti liší, intervenční cena se upraví použitím koeficientů snížení a zvýšení. Použití uvedených koeficientů by mělo odrážet cenové rozdíly na trhu s rýží v závislosti na jakosti. Proto je vhodné vzít do úvahy hlavní vlastnosti rýže, což umožní objektivní posouzení jakosti.

Intervenční agentura, která má k dispozici intervenční zásoby pro prodej, by měla připravit a zveřejnit oznámení o výzvě k podávání nabídek, přičemž poskytne potřebné údaje o vlastnostech produktů a o místě, kde jsou skladovány. Za tím účelem by mělo být stanoveno, že mezi datem zveřejnění a prvním konečným datem pro podávání nabídek do nabídkového řízení by měla uplynout přiměřená doba.

U obilovin a rýže by měly být nabídky do nabídkového řízení předkládány pro určitou jakost, aby bylo možno jednotlivé nabídky srovnávat. Je potřeba provést úpravy prodejní ceny v případech, kdy obiloviny a rýže tuto jakost nemají.

Intervenční agentury by měly Komisi oznamovat přijatelné nabídky do nabídkového řízení. Na základě nabídek do nabídkového řízení a situace na trhu Společenství by měla Komise rozhodnout, zda stanoví minimální prodejní cenu. V souladu s uvedeným rozhodnutím přijmou či zamítnou intervenční agentury nabídky do nabídkového řízení týkající se produktů, které jsou k dispozici pro prodej.

Aby se usnadnil prodej malých množství zbývajících ve skladovacích prostorech v členském státě a aby se zajistilo účinné řízení režimu, bylo by vhodné stanovit, že je v pravomoci intervenční agentury zahájit nabídkové řízení na další prodej za použití obdobných pravidel stanovených ohledně nabídkového řízení zahájeného Společenstvím, aby byl zajištěn všem zúčastněným stranám rovný přístup. Ze stejných důvodů by měla být intervenční agentura oprávněna zařadit do přímého prodeje množství, která již nelze po vizuální prohlídce v rámci roční inventarizace nebo při kontrole po převzetí k intervenci přebalit a nebo která jsou znehodnocená.

Protože cílem tohoto nařízení je harmonizovat ustanovení týkající se produktů, na něž se vztahuje veřejná intervence, mělo by nahradit ustanovení uvedená v nařízení Komise (EHS) č. 75/91 ze dne 11. ledna 1991, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení neloupané rýže ze zásob intervenčních agentur do prodeje (6) , nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem (7) , nařízení Komise (ES) č. 1669/2006 ze dne 8. listopadu 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1254/1999, pokud jde o režimy nákupů v rámci veřejné intervence v odvětví hovězího masa (8) , nařízení (ES) č. 105/2008 ze dne 5. února 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem (9) , nařízení (ES) č. 687/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se stanoví postupy pro přejímání obilovin platebními agenturami nebo intervenčními agenturami a metody analýzy pro určování jakosti obilovin (10) ,nařízení (ES) č. 127/2009 ze dne 12. února 2009, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob platebních agentur nebo intervenčních agentur (11) , a nařízení (ES) č. 670/2009 ze dne 24. července 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o veřejnou intervenci prostřednictvím nabídkového řízení pro nákup pšenice tvrdé nebo neloupané rýže, a kterým se mění nařízení (ES) č. 428/2008 a (ES) č. 687/2008 (12) . Uvedená nařízení by proto měla být zrušena.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

SPOLEČNÁ PRAVIDLA A PODMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE VEŘEJNÉ INTERVENCE

KAPITOLA I

Oblast působnosti, definice a schválení intervenčních center a skladovacích prostor

Článek 1

Oblast působnosti a definice

1. Tímto nařízením se stanoví společná prováděcí pravidla pro nákup k intervenci a prodej produktů z intervence u produktů uvedených v čl. 10 odst. 1 písm. a), b), d), e) a f) nařízení (ES) č. 1234/2007.

Použije se bez dotčení zvláštních ustanovení uvedených v nařízeních Komise o zahájení nabídkového řízení pro nákup produktů nebo v nařízeních Komise o prodeji produktů z intervence.

2. Pro účely tohoto nařízení se „intervenční agenturou“ rozumí platební agentura nebo agentura pověřená platební agenturou v souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 884/2006.

Článek 2

Určení a schválení intervenčních center a skladovacích prostor

1. Intervenční centra a skladovací prostory, kde se skladují nakoupené produkty, spadají do odpovědnosti intervenčních agentur v souladu s tímto nařízením a nařízením (ES) č. 884/2006, zejména pokud jde o záležitosti odpovědnosti a kontrol podle ustanovení článku 2 uvedeného nařízení.

2. Intervenční centra, která má pro obiloviny a rýži podle článku 41 nařízení (ES) č. 1234/2007 určit Komise, podléhají předběžnému schválení intervenčními agenturami. Jedno intervenční centrum se může skládat z jednoho nebo několika skladovacích prostorů nacházejících se v regionu členského státu.

3. Skladovací prostory intervenčního centra podléhají schválení intervenčními agenturami. Intervenční agentury zajistí, aby intervenční centra nebo skladovací prostory splňovaly alespoň podmínky stanovené v článku 3.

4. Informace týkající se intervenčních center a jejich skladovacích prostor se aktualizují a zpřístupní členským státům a veřejnosti podle článku 55 tohoto nařízení.

Článek 3

Požadavky na intervenční centra a skladovací prostory

1. U obilovin a rýže:

Pro účely tohoto odstavce se „minimální skladovací kapacitou“ pro intervenční centrum rozumí minimální kapacita, která nemusí být k dispozici neustále, ale které lze snadno dosáhnout během doby, v níž by se mohl uskutečnit nákup. Minimální skladovací kapacita platí pro všechny nakupované obiloviny a odrůdy rýže.

Pokud mají skladovací prostory přístup k říčnímu, námořnímu nebo železničnímu spojení, ustanovení o minimální skladovací kapacitě uvedené v prvním pododst. písm. b) bodu i) se nepoužije.

2. U másla nebo sušeného odstředěného mléka má každý skladovací prostor minimální skladovací kapacitu 400 tun. Požadavek na minimální skladovací kapacitu se nepoužije, pokud má skladovací prostor přístup k říčnímu, námořnímu nebo železničnímu spojení.

3. U sušeného odstředěného mléka, másla, obilovin a rýže musí skladovací prostor:

4. U másla stanoví intervenční agentury technické normy zajišťující zejména skladovací teplotu nejvýše –15 oC a přijmou veškerá další opatření nezbytná k uchování másla v dobrém stavu.

5. U produktů z odvětví hovězího a telecího masa (dále jen „hovězího masa“) vyberou členské státy skladovací prostory s cílem zajistit účinná intervenční opatření. Vybavení v uvedených skladovacích prostorech musí umožnit:

Pro nevykostěné maso určené k vykostění lze vybrat pouze skladovací prostory, jejichž bourárny a chladírny nejsou spojeny s jatkami a/nebo s úspěšným účastníkem nabídkového řízení a které jsou provozovány, řízeny a personálně obsazeny nezávisle na jatkách a/nebo úspěšném účastníkovi nabídkového řízení. Pokud se však při plnění těchto požadavků v rámci zpracovatelského řetězce vyskytnou praktické potíže, mohou se členské státy odchýlit od těchto požadavků za předpokladu, že v době převzetí zpřísní kontroly v souladu s přílohou III částí III bodem 5.

S výhradou zvláštních odchylek stanovených postupem uvedeným v čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 musí být chladírenské sklady nacházející se v členském státě, který vykonává soudní pravomoc ohledně intervenční agentury, schopny uchovávat veškeré vykostěné hovězí maso přidělené intervenční agenturou po dobu nejméně tří měsíců za technicky vyhovujících podmínek.

KAPITOLA II

Přístup k veřejné intervenci

Článek 4

Způsobilost hospodářských subjektů

1. Každý subjekt usazený a registrovaný pro účely DPH ve Společenství může podat nabídku nebo nabídku do nabídkového řízení v rámci režimu veřejné intervence.

Pro účely nákupu obilovin a rýže je však dostačující registrace v registru zemědělských podniků, nemá-li subjekt registraci pro účely DPH.

2. Pokud jde o hovězí maso určené k nákupu, mohou nabídky do nabídkového řízení podat pouze následující subjekty:

3. U másla a sušeného odstředěného mléka jsou schválené podniky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. e) a f) nařízení (ES) č. 1234/2007 způsobilé pouze tehdy, splňují-li podmínky uvedené v příloze IV části III a v příloze V části III.

Článek 5

Postup pro podávání nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení

1. U nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení podávaných v souladu s tímto nařízením se použije metoda, kterou subjektům poskytne příslušný členský stát.

2. Intervenční agentury mohou požádat, aby elektronické nabídky byly opatřeny zaručeným elektronickým podpisem ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (14) nebo elektronickým podpisem poskytujícím rovnocenné zajištění, co se týče funkčnosti přisuzované podpisu, s použitím stejných pravidel a podmínek, jako jsou pravidla a podmínky uplatňované Komisí na základě ustanovení o elektronických a digitálních dokumentech stanovených rozhodnutím 2004/563/ES, Euratom (15), a v prováděcích předpisech.

HLAVA II

NÁKUP

Článek 6

Druh nákupu

1. Nákup produktů uvedených v čl. 10 odst. 1 písm. a), b), d), e) a f) nařízení (ES) č. 1234/2007 se uskutečňuje buď nákupem za pevnou cenu, nebo prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s článkem 12, 13 a 18 uvedeného nařízení.

2. Nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení týkající se pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka lze podat v souladu s ustanoveními této hlavy během intervenčních období stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 1234/2007.

KAPITOLA I

Obecná pravidla

Oddíl I

Společné podmínky pro nákup

Článek 7

Způsobilost produktů

1. Aby byly produkty způsobilé pro veřejnou intervenci, musí splňovat požadavky stanovené v nařízení (ES) č. 1234/2007 a být řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

Zejména musí splňovat požadavky uvedené v tomto nařízení:

2. Aby se určila způsobilost produktů, provedou se zkoušky v souladu s metodikou a postupy stanovenými v:

Článek 8

Minimální množství nabízených produktů

1. Minimální množství nabízená k nákupu nebo v nabídkovém řízení činí:

2. U nákupu produktů za pevnou cenu může členský stát požadovat vyšší minimální množství, než které je stanoveno v odstavci 1, pokud je to odůvodněno podmínkami a zvyklostmi velkoobchodu nebo environmentálními předpisy platnými v členském státě.

Článek 9

Jistota

Při podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení na nákup se složí následující jistota ve prospěch intervenční agentury, které je nabídka nebo nabídka do nabídkového řízení předkládána, v souladu s nařízením (ES) č. 2220/85:

Článek 10

Podmínky pro podávání nabídek a nabídek do nabídkového řízení a jejich přijatelnost

1. Aby byly nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení pro intervenční agenturu přijatelné, předloží se v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků členského státu, v němž se nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení podávají, a musí obsahovat:

u obilovin a rýže schválené skladovací prostory intervenčního centra, pro které se podává nabídka nebo nabídka do nabídkového řízení za nejnižší cenu, se zohledněním článku 29; nesmí se jednat o skladovací prostory, kde se produkt nachází v době nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení,

2. Odchylně od odst. 1 písm. a) bodu iv) tohoto článku může nabízející nebo účastník nabídkového řízení požádat na formuláři uvedeném v odst. 1 písm. a) uvedeného článku, aby byl produkt převzat ve skladovacím prostoru, kde se nachází v době podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení, za předpokladu, že skladovací prostor splňuje požadavky stanovené v článku 3 a v případě obilovin a rýže byl schválen podle čl. 2 odst. 3.

3. Připadá-li termín pro podání nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení na den pracovního klidu, nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení se podají nejpozději poslední pracovní den před dnem pracovního klidu.

4. Nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení předložené v sobotu, neděli nebo v den pracovního klidu se považují za obdržené intervenční agenturou první pracovní den následující po dni, ve kterém byly předloženy.

5. Nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení se po jejich podání nesmí stáhnout nebo změnit.

6. U přijatelných nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení intervenční agentura zaeviduje den, kdy nabídku nebo nabídku do nabídkového řízení obdržela, a příslušná množství.

7. Práva a povinnosti vyplývající z přijetí nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení nejsou přenosné.

Článek 11

Ověření nabídek nebo nabídek do nabídkového řízení intervenční agenturou

1. Intervenční agentury na základě požadovaných náležitostí uvedených v čl. 10 odst. 1 ověří, že nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení jsou přijatelné.

Není-li nabídka nebo nabídka do nabídkového řízení přijatelná, intervenční agentura o tom informuje příslušný subjekt do tří pracovních dnů. Pokud v případě nabídky příslušný hospodářský subjekt neobdrží tuto informaci, je nabídka považována za přijatelnou.

2. Dokumenty uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) bodu ii), iii) a iv) lze přezkoumat z hlediska splnění požadavků poté, co v souladu s čl. 32 odst. 3 intervenční agentura, v případě potřeby s pomocí intervenční agentury odpovědné za skladovací prostory uvedené nabízejícím nebo účastníkem nabídkového řízení, ověří, že nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení jsou přijatelné.

Oddíl II

Zvláštní podmínky pro nákup za pevnou cenu

Článek 12

Postup pro nákup produktů za pevnou cenu

1. Nákup pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka za pevnou cenu podle čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se uskutečňuje podle ustanovení oddílu I a tohoto oddílu.

2. Nabídky mohou být intervenční agentuře podávány od začátku období uvedených v článku 11 nařízení (ES) č. 1234/2007.

Článek 13

Oznámení Komisi

1. Intervenční agentury oznámí Komisi množství pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka, které bylo v průběhu předcházejícího týdne předmětem nabídky, a související informace.

2. Oznámení se zasílají:

3. Jestliže nabízená množství u pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka dosahují limitů stanovených v čl. 13 odst. 1 písm. a), c) nebo d) nebo čl. 18 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, informuje Komise členské státy, od kterého dne jí mají každý pracovní den do 14:00 hodin (bruselského času) písemně oznámit množství podle odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o množství pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka nabídnutého k intervenci během předcházejícího pracovního dne.

4. Oznámení neobsahují údaje uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) bodu i) a v čl. 10 odst. 1 písm. a) bodu ix).

5. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

Článek 14

Opatření k dodržování intervenčních mezí

1. Aby se dodržela omezení uvedená v čl. 13 odst. 1 písm. a), c) a d) a v čl. 18 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007, Komise bez pomoci výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 uvedeného nařízení rozhodne:

Komise rozhodne do 2 pracovních dnů po oznámení uvedeném v čl. 13 odst. 1 a do 5 pracovních dnů po oznámení uvedeném v čl. 13 odst. 3.

2. U pšenice obecné, másla a sušeného odstředěného mléka může nabízející, na kterého se vztahuje koeficient přidělení uvedený v odst. 1 písm. b), stáhnout svou nabídku do 5 pracovních dnů ode dne vstupu nařízení určujícího koeficient přidělení v platnost.

Oddíl III

Zvláštní podmínky pro nákup prostřednictvím nabídkového řízení

Článek 15

Postup pro nákup produktů prostřednictvím nabídkového řízení

Nákup produktů uvedených v čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se uskutečňuje podle ustanovení oddílu I a tohoto oddílu.

Článek 16

Nabídkové řízení

1. Nabídkové řízení pro nákup produktů lze zahájit postupem uvedeným v čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 prostřednictvím nařízení, dále jen „nařízení, kterým se zahajuje nabídkové řízení“.

2. Komise zahájí bez pomoci výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007:

3. Nařízení, kterým se zahajuje nabídkové řízení, obsahuje zejména tyto informace:

4. V souladu s čl. 18 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1234/2007 může být za zvláštních okolností zahájeno omezené nabídkové řízení postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007. V takovém případě se nařízení vztahuje na konkrétní členský stát nebo region členského státu, kterého se nabídkové řízení týká.

5. Pokud jde o rýži, nabídkové řízení lze omezit na jeden nebo více druhů rýže vymezených v příloze III části I bodě I odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 („kulatozrnná rýže“, „střednězrnná rýže“, „dlouhozrnná rýže A“ nebo „dlouhozrnná rýže B“).

6. Pro účely čl. 12 odst. 1 písm. c) a čl. 18 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007 se použijí tato pravidla:

Ve Spojeném království se region skládá z těchto dvou intervenčních regionů:

7. Pro účely odstavců 2 a 6 tohoto článku oznámí příslušný orgán členského státu Komisi průměrné tržní ceny v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1249/2008 a článkem 58 tohoto nařízení.

Článek 17

Podávání a přijatelnost nabídek

1. Kromě obecných podmínek stanovených v článku 10 je nabídka do nabídkového řízení přijatelná, uvádí-li navrhovanou cenu v eurech za měrnou jednotku zaokrouhlenou nejvíce na dvě desetinná místa bez DPH.

Pokud jde o obiloviny a rýži, cena navržená za tunu produktů je cena odpovídající minimální jakosti obilovin nebo standardní jakosti rýže dodaných do skladovacích prostor určených účastníkem nabídkového řízení před vyložením.

Pokud jde o máslo a sušené odstředěné mléko, odpovídá navržená cena 100 kg produktů dodaných na nakládací rampu skladovacích prostor, které má v souladu s článkem 25 a s čl. 30 odst. 1 určit intervenční agentura.

U hovězího masa uvádějí nabídky do nabídkového řízení cenu vyjádřenou na 100 kg produktů jakosti R3 v souladu s čl. 16 odst. 5 písm. a) a čl. 19 odst. 2 druhým pododstavcem.

2. Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení, nesmí nabízená cena u obilovin, rýže, hovězího masa a sušeného odstředěného mléka překročit referenční cenu stanovenou v článku 8 nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo u másla 90 % referenční ceny podle čl. 18 odst. 3 uvedeného nařízení.

Článek 18

Oznámení nabídek do nabídkového řízení Komisi

1. Intervenční agentury oznámí Komisi všechny přijatelné nabídky do nabídkového řízení ve lhůtách stanovených v nařízení, kterým se zahajuje nabídkové řízení, s uvedením příslušných informací.

2. Oznámení neobsahují údaje uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) bodu i) a v čl. 10 odst. 1 písm. a) bodu ix).

3. Intervenční agentury oznámí Komisi i nulový počet nabídek ve lhůtách uvedených v odstavci 1.

4. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

Článek 19

Rozhodnutí na základě nabídek do nabídkového řízení

1. Na základě nabídek do nabídkového řízení oznámených v souladu s článkem 18 Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 určí maximální nákupní cenu, nebo rozhodne maximální nákupní cenu neurčit.

2. U hovězího masa:

Týká-li se převzetí jiné jakosti než jakosti R3, upraví se cena, která se má zaplatit úspěšným účastníkům nabídkového řízení, použitím koeficientu pro nakoupenou jakost stanovenou v příloze III části II.

3. Rozhodnutí o veřejné intervenci uvedená v odstavcích 1 a 2 se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 20

Jednotlivá rozhodnutí o nabídkách do nabídkového řízení

1. Byla-li stanovena maximální nákupní cena podle čl. 19 odst. 1, přijmou intervenční agentury nabídky do nabídkového řízení, které jsou stejné nebo nižší než maximální částka. Všechny ostatní nabídky do nabídkového řízení se zamítnou.

2. Nebyla-li stanovena maximální nákupní cena, zamítnou se všechny nabídky do nabídkového řízení.

Intervenční agentury nepřijmou nabídky do nabídkového řízení, které nebyly oznámeny podle článku 18.

3. Intervenční agentury přijmou rozhodnutí uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto článku po zveřejnění rozhodnutí Komise o veřejné intervenci uvedeného v čl. 19 odst. 3 a oznámí účastníkům nabídkového řízení výsledek jejich účasti do tří pracovních dnů po vstupu v platnost.

Článek 21

Zvláštní kritéria v odvětví hovězího masa

1. U hovězího masa nejsou zohledněny nabídky do nabídkového řízení, jejichž nabízená cena je vyšší než průměrná tržní cena zaznamenaná podle kategorie v každém členském státě nebo v jeho regionu, převedená na jakost R3 pomocí koeficientů stanovených v příloze III části II, zvýšená o částku 10 EUR na 100 kg hmotnosti jatečně upraveného těla.

2. Aniž je dotčen odstavec 1, nabídky do nabídkového řízení se zamítnou, je-li nabízená cena vyšší než maximální nákupní cena uvedená v čl. 19 odst. 2 prvním pododstavci pro příslušné podobdobí nabídkového řízení.

3. Je-li nákupní cena přidělená v nabídkovém řízení účastníkům nabídkového řízení vyšší než průměrná tržní cena uvedená v odstavci 1, je nutné cenu přidělenou v nabídkovém řízení upravit tak, že se vynásobí koeficientem získaným použitím vzorce A uvedeného v příloze III části VII. Tento koeficient však nesmí:

Pokud by členský stát měl spolehlivé údaje a vhodné prostředky k ověření, může se rozhodnout vypočítat koeficient pro každého účastníka nabídkového řízení za použití vzorce B uvedeného v příloze III části VII.

Článek 22

Omezení nákupu u hovězího masa

Pokud je intervenčním agenturám nabízeno hovězí maso ve větších množstvích, než jsou schopny okamžitě převzít, mohou nákup omezit na množství, která mohou převzít na svém území nebo v jednom ze svých intervenčních regionů, jak uvádí čl. 16 odst. 5 druhý pododstavec.

V případě tohoto omezení zajistí členské státy rovný přístup všech dotčených stran.

KAPITOLA II

Zásadní požadavky a uvolnění či propadnutí jistoty

Článek 23

Zásadní požadavky

Zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85 jsou:

Článek 24

Uvolnění a propadnutí jistoty

1. Jistota uvedená v článku 9 se uvolní, jakmile nabízející nebo účastník nabídkového řízení dodá množství uvedené v poukázce na dodání podle článku 25 ve lhůtě v ní uvedené a jakmile se prokáže splnění požadavků uvedených v článku 7.

2. Neodpovídají-li produkty požadavkům uvedeným v článku 7, nejsou převzaty a jistota složená za nepřevzatá množství propadne.

3. Pokud nabízející nebo účastník nabídkového řízení nedodá produkty ve lhůtě stanovené v poukázce na dodání, jistota propadne poměrně k nedodaným množstvím a nákup nedodaných množství se zruší, vyjma případů vyšší moci.

4. Pokud nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení nejsou přijatelné, jistoty se uvolní.

5. Neobdrží-li intervenční agentura u obilovin a rýže dostatečný důkaz, že nabízená množství se nacházejí ve skladovacích prostorech podle čl. 10 odst. 1 písm. b) bodu ii), jistota propadne.

Pro účely prvního pododstavce vykonává intervenční agentura kontroly množství nacházejících se ve skladovacích prostorech, přičemž použije obdobně pravidla a podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 884/2006, pokud jde o kontroly fyzické přítomnosti produktů skladovaných v rámci operací veřejného skladování, a zejména ustanovení uvedená v příloze I části B bodu III uvedeného nařízení. Tyto kontroly se vykonávají nejméně u 5 % nabídek do nabídkového řízení a u 5 % nabízených množství na základě analýzy rizika.

6. V případě obilovin a rýže, je-li skutečně dodané a převzaté množství menší než přidělené množství, uvolní se jistota v plném rozsahu, pokud rozdíl nečiní více než 5 %.

7. V případě hovězího masa, je-li skutečně dodané a převzaté množství menší než přidělené množství, jistota:

8. V případě použití čl. 14 odst. 2 se jistota uvolní.

KAPITOLA III

Společná pravidla pro dodávky

Oddíl I

Dodávky

Článek 25

Dodávky a poukázky na dodání

Po kontrole přijatelnosti nabídky podle čl. 11 odst. 1 a po oznámení podle čl. 20 odst. 3 vydá intervenční agentura poukázku na dodání, aniž jsou dotčena opatření přijatá v souladu s čl. 14 odst. 1 a čl. 19 odst. 1. Poukázka na dodání se opatří datem a číslem a uvede se v ní:

Poukázky na dodání se nevydají na množství, která nebyla Komisi oznámena v souladu s čl. 13 odst. 1 a čl. 18 odst. 1.

Článek 26

Zvláštní ustanovení pro dodávku obilovin a rýže

1. Nelze-li obiloviny nebo rýži dodat do skladovacích prostor intervenčního centra uvedených nabízejícím nebo účastníkem nabídkového řízení podle čl. 10 odst. 1 písm. a) bodu iv), určí intervenční agentura jiné skladovací prostory stejného intervenčního centra nebo skladovací prostory jiného schváleného intervenčního centra, do kterých se musí uskutečnit dodání za nejnižší cenu.

2. Dodání do skladovacích prostor se uskuteční nejpozději do konce třetího měsíce následujícího po dni vydání poukázky na dodání podle článku 25 a v každém případě nejpozději do 30. června, pokud jde o obiloviny, a do 31. srpna, pokud jde o rýži.

V případech uvedených v čl. 35 odst. 2 se však dodání uskuteční nejpozději do 31. srpna u obilovin a 31. října u rýže.

3. Dodané množství se zváží za přítomnosti nabízejícího nebo účastníka nabídkového řízení a zástupce intervenční agentury, který je nezávislý na nabízejícím nebo na účastníkovi nabídkového řízení.

Zástupcem intervenční agentury však může být také skladovatel. V takovém případě provede samotná intervenční agentura do 30 dnů ode dne podmíněného převzetí podle čl. 31 odst. 1 kontrolu zahrnující alespoň objemovou kontrolu; případný rozdíl mezi váženým množstvím a množstvím odhadnutým podle objemové metody nesmí překročit 5 %.

Není-li přípustná odchylka překročena, skladovatel ponese všechny náklady týkající se jakéhokoli rozdílu zjištěného pozdější kontrolou hmotnosti ve vztahu ke hmotnosti uvedené do účetnictví při převzetí obilovin nebo rýže.

Je-li přípustná odchylka překročena, obiloviny nebo rýže se neprodleně zváží. Náklady na vážení ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v účetnictví, nebo je ponese členský stát, je-li tato hmotnost vyšší.

Článek 27

Zvláštní ustanovení pro dodávku hovězího masa

1. Náklady na vykládání ponese úspěšný účastník nabídkového řízení.

2. Úspěšný účastník dodá produkty nejpozději do 17 dnů následujících po prvním pracovním dnu po vyhlášení nařízení určujícího maximální nákupní cenu.

V závislosti na uděleném množství však může intervenční agentura tuto lhůtu o jeden týden prodloužit. Dodávky mohou být rozděleny do několika šarží.

3. Zvláštní požadavky pro dodávky hovězího masa stanoví příloha III část III.

Článek 28

Zvláštní ustanovení pro dodávku másla a sušeného odstředěného mléka

1. Máslo se balí a dodává v blocích o čisté hmotnosti alespoň 25 kilogramů, přičemž jsou splněny požadavky stanovené v příloze IV části IV. Máslo se balí do nového pevného materiálu tak, aby se zajistila jeho ochrana během přepravy, uskladnění, skladování a vyskladnění. Na obale se uvedou alespoň tyto náležitosti, případně ve formě kódu:

Členské státy mohou upustit od povinnosti udávat na obalech datum uskladnění, pokud se osoba odpovědná za sklad zaváže, že povede evidenci, do níž budou v den uskladnění zaznamenány údaje podle prvního pododstavce.

2. Sušené odstředěné mléko se plní do pytlů o čisté hmotnosti 25 kilogramů, které splňují požadavky stanovené v části II a III přílohy V a na nichž se uvádějí tyto náležitosti, případně ve formě kódu:

3. Úspěšný nabízející nebo účastník nabídkového řízení dodá máslo nebo sušené odstředěné mléko na nakládací rampu skladovacích prostor do 28 dní po dni vydání poukázky na dodání. Dodávka se může uskutečnit v několika zásilkách.

Sušené odstředěné mléko a máslo se dodává na paletách jakosti vhodné pro dlouhodobé skladování, které se vyměňují za rovnocenné palety.

Všechny náklady vzniklé při vykládání másla nebo sušeného odstředěného mléka na nakládací rampě skladovacích prostor ponese úspěšný nabízející nebo účastník nabídkového řízení.

Oddíl II

Dopravní náklady

Článek 29

Dopravní náklady u obilovin a rýže

1. Náklady na přepravu obilovin nebo rýže do skladovacích prostor uvedených nabízejícím nebo účastníkem nabídkového řízení za nejnižší cenu v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. a) bodem iv) ponese nabízející nebo účastník nabídkového řízení, pokud příslušná vzdálenost je nejvýše 100 km. Jakmile je tato vzdálenost překročena, dopravní náklady nad 100 km ponese intervenční agentura.

2. Změní-li intervenční agentura skladovací prostory uvedené nabízejícím nebo účastníkem nabídkového řízení v souladu s čl. 26 odst. 1, ponese dodatečné dopravní náklady v maximální vzdálenosti do 20 km. Dopravní náklady nad 100 km však nadále plně hradí intervenční agentura. Tento odstavec se nepoužije v případě uplatnění čl. 31 odst. 2.

3. Náklady, které má uhradit intervenční agentura a které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2, proplatí Komise na základě nepaušálních částek v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 884/2006.

4. Dopravní náklady vyplývající z nahrazení produktů podle čl. 35 odst. 2 hradí výlučně nabízející nebo účastník nabídkového řízení.

Článek 30

Dopravní náklady u másla a sušeného odstředěného mléka

1. Intervenční agentura vybere dostupné skladovací prostory nejbližší k místu, kde se máslo nebo sušené odstředěné mléko skladují.

Intervenční agentura však může vybrat jiné skladovací prostory, které se nacházejí ve vzdálenosti maximálně 350 km, pokud výběrem tohoto skladovacího místa nevzniknou dodatečné náklady na skladování.

Intervenční agentura může vybrat skladovací prostory, které se nacházejí ve větší vzdálenosti, jsou-li výsledné výdaje, včetně nákladů na skladování a dopravních nákladů, nižší. V tom případě intervenční agentura své rozhodnutí neprodleně oznámí Komisi.

2. Je-li intervenční agentura, která nakupuje máslo nebo sušené odstředěné mléko, v jiném členském státě, než je členský stát, na jehož území se skladuje nabízené máslo nebo sušené odstředěné mléko, nepřihlíží se ve výpočtu maximální vzdálenosti uvedené v odstavci 1 ke vzdálenosti mezi skladem nabízejícího nebo účastníka nabídkového řízení a hranicemi členského státu příslušného nakupujícího subjektu.

3. Dodatečné dopravní náklady za překročenou maximální vzdálenost uvedenou v odstavci 1 uhradí intervenční agentura v sazbě 0,05 EUR za tunu a kilometr u sušeného odstředěného mléka a 0,065 EUR za tunu a kilometr u másla. Dodatečné náklady uhradí intervenční agentura, pouze pokud teplota másla nepřekročí 6 oC při dodání do chladírenského skladu.

KAPITOLA IV

Převzetí, vstupní kontroly a odběr vzorků

Článek 31

Podmíněné převzetí

1. Podmíněné převzetí se uskuteční:

2. Intervenční agentura může rozhodnout, že se převzetí obilovin, rýže, másla nebo sušeného odstředěného mléka může uskutečnit ve skladovacím prostoru, kde se produkty nacházejí v době podání nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení, za předpokladu, že skladovací prostor splňuje požadavky uvedené v článku 3, a pokud jde o obiloviny a rýži, že byl schválen v souladu s čl. 2 odst. 3. V takovém případě se podmíněné převzetí uskuteční v den následující po vydání poukázky na dodání.

3. Produkty převezme intervenční agentura nebo její zástupce, který musí být osobou nezávislou na nabízejícím nebo účastníkovi nabídkového řízení.

Článek 32

Kontrolní opatření

1. Aniž jsou dotčeny kontroly vyžadované tímto nařízením pro převzetí produktů, vykonávají se kontroly intervenčních zásob za podmínek stanovených v článku 2 nařízení (ES) č. 884/2006.

2. Pokud se u obilovin mají provádět stanovené kontroly na základě analýzy rizika uvedené v příloze I části I třetím pododstavci tohoto nařízení, odpovídají členské státy za finanční důsledky jakéhokoli nedodržení nejvyšší přípustné úrovně kontaminujících látek v souladu s pravidly stanovenými v článku 2 nařízení (ES) č. 884/2006.

Pokud je však příslušný členský stát v případě ochratoxinu A a aflatoxinu schopen Komisi dostatečně prokázat, že normy byly splněny na vstupu, že běžné skladovací podmínky a ostatní závazky skladovatele byly dodrženy, finanční odpovědnost ponese rozpočet Společenství.

3. Pokud jde o obiloviny a rýži, jsou-li skladovací prostory uvedené v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. a) bodem iii) v jiném členském státě než tam, kde byla předložena nabídka nebo nabídka do nabídkového řízení, a intervenční agentura, která obdržela nabídku nebo nabídku do nabídkového řízení, se rozhodne udělat kontrolu na místě, aby ověřila skutečnou přítomnost produktů, zašle tato agentura žádost o kontrolu a kopii nabídky intervenční agentuře odpovědné za tyto skladovací prostory. Kontrola na místě se vykoná ve lhůtě stanovené intervenční agenturou, která dostala nabídku nebo nabídku do nabídkového řízení.

4. Ustanovení týkající se kontrol uvedených v přílohách tohoto nařízení se mohou měnit postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007, zejména pokud je situace na trhu vážně narušena kontaminujícími látkami nebo pokud úroveň radioaktivní kontaminace produktů vyžaduje specifickou kontrolu.

5. Nabízející nebo účastník nabídkového řízení nese náklady spojené s těmito zkouškami prováděnými u obilovin v souladu s metodikou uvedenou v příloze I části XII:

6. V případě pochybností ohledně výsledků nese nabízející nebo účastník nabídkového řízení náklady spojené s opakováním nezbytných příslušných zkoušek pouze v případě, že je neúspěšnou stranou.

Článek 33

Zvláštní ustanovení pro převzetí obilovin a rýže ve skladovacím prostoru skladovatele

1. Pokud se převzetí obilovin nebo rýže uskuteční ve skladovacím prostoru, kde se produkty nacházejí v době předložení nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení, určí se převzaté množství na základě skladové evidence, která musí splňovat odborné požadavky, které umožňují zaručit shodu s právními předpisy Společenství, zejména s přílohou II nařízení (ES) č. 884/2006, a to za předpokladu, že:

2. Pokud se použije odstavec 1, zohlední se v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 884/2006 hmotnost uvedená ve skladové evidenci, která se v případě potřeby upraví, aby se zohlednil případný rozdíl mezi obsahem vlhkosti a/nebo obsahem nečistot (Schwarzbesatz) zjištěných v době vážení a hodnotami zjištěnými u reprezentativního vzorku. Rozdíl v obsahu nečistot lze zohlednit pouze pro úpravu snížení hmotnosti uvedené ve skladové evidenci.

Do 45 dnů od převzetí provede intervenční agentura další objemovou kontrolu. Rozdíl mezi váženým množstvím a množstvím odhadnutým podle objemové metody nesmí překročit 5 %.

Není-li přípustná odchylka překročena, skladovatel ponese všechny náklady týkající se jakéhokoli rozdílu zjištěného pozdější kontrolou hmotnosti ve vztahu ke hmotnosti uvedené v evidenci při převzetí.

Je-li přípustná odchylka překročena, obiloviny nebo rýže se neprodleně zváží. Náklady na vážení ponese skladovatel, pokud je zjištěná hmotnost nižší než hmotnost uvedená v evidenci, nebo je ponese Evropský zemědělský záruční fond, je-li tato hmotnost vyšší; při tom se zohlední přípustné odchylky uvedené v příloze XI odstavci 1 nařízení (ES) č. 884/2006.

Článek 34

Protokol o převzetí

1. Protokol o převzetí vydává intervenční agentura poté, co kontroly a analýzy prokáží splnění požadavků podle článku 7, nejpozději 60 dnů po konečném termínu pro dodání produktů podle čl. 25 písm. b). Uvede v něm:

2. Protokol se opatří datem a zašle se k podpisu nabízejícímu nebo účastníkovi nabídkového řízení a skladovateli.

Tento protokol však může být zaregistrován v účetnictví intervenční agentury a zaslán elektronicky.

Článek 35

Povinnosti nabízejícího nebo účastníka nabídkového řízení

1. Pokud kontroly ukáží, že produkty nesplňují požadavky stanovené v článku 7, nabízející nebo účastník nabídkového řízení:

Náklady, které má uhradit nabízející nebo účastník nabídkového řízení, se určí na základě obvyklých částek za náklady při uskladnění, vyskladnění a skladování v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 884/2006.

2. V případě, že analýzy a kontroly neumožní přijetí nabízených obilovin nebo rýže k intervenci, může nabízející nebo účastník nabídkového řízení nahradit množství, které nesplňuje požadavky. Aniž je dotčen konečný termín dodání stanovený v čl. 26 odst. 2, může intervenční agentura v takovém případě termín dodání změnit.

Článek 36

Zvláštní podmínky pro hovězí maso – požadavky na vykosťování

Intervenční agentura nechá vykostit všechno nakoupené hovězí maso v souladu s přílohou III částí IV.

KAPITOLA V

Intervenční cena, nákupní cena a platby

Článek 37

Nákupní cena hovězího masa

Nákupní cenou hovězího masa se rozumí cena franco váha u vstupu do bourárny skladovacích prostor.

Článek 38

Intervenční ceny a nákupní cena obilovin a rýže

1. Pokud jde o odvětví obilovin, rozumí se pro účely čl. 13 odst. 3, čl. 18 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 intervenční cenou, která se zohlední při určování pevné nákupní ceny, referenční cena stanovená v čl. 8 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.

2. U obilovin a rýže se cena vyplácí takto:

V obou případech se cena upraví s ohledem na jakost produktů v souladu s přílohou I částmi IX, X a XI v případě obilovin a v souladu s přílohou II částmi II a III v případě rýže.

3. Pokud intervenční agentura v souladu s čl. 31 odst. 2 přebírá a skladuje obiloviny a rýži ve skladovacím prostoru, kde se tyto produkty nacházely v době předložení nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení, sníží se nákupní cena, která má být zaplacena. Toto snížení se skládá:

Náklady uvedené v prvním pododst. písm. a) a b) se posuzují na základě výdajů skutečně zaznamenaných v dotčeném členském státě.

Článek 39

Platby

1. Platby za množství převzatá v souladu s článkem 34 se provádějí nejpozději 65. den po dni podmíněného převzetí podle článku 31.

2. Hradí se pouze skutečně dodané a přijaté množství. Je-li však skutečně dodané a převzaté množství větší než přidělené množství, platí se pouze za přidělené množství.

HLAVA III

POSTUP PRO PRODEJ PRODUKTŮ Z INTERVENCE

KAPITOLA I

Nabídkové řízení

Článek 40

Zahájení nabídkového řízení

1. Převzaté produkty, které jsou k dispozici pro prodej, se prodávají v nabídkovém řízení.

2. Nabídkové řízení se zahajuje postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 nařízením, dále jen „nařízení, kterým se zahajuje prodej“.

První konečné datum pro podávání nabídek do nabídkového řízení se stanoví nejdříve šest dní po vyhlášení nařízení, kterým se zahajuje prodej.

3. Nabídkové řízení může být zahájeno pro další prodej produktů uskladněných v jednom nebo několika regionech Společenství nebo členského státu.

4. Nařízení, kterým se zahajuje prodej, obsahuje zejména tyto informace:

Nařízení může navíc obsahovat tyto informace:

5. Nabídkové řízení může být omezeno na zvláštní využití a/nebo místa určení, zejména pokud jde o zpracování obilovin na ethanol (bioethanol) pro výrobu paliv ve Společenství.

Článek 41

Oznámení o výzvě k podávání nabídek do nabídkového řízení a opatření týkající se výzvy k podávání nabídek

1. Každá intervenční agentura, která má k dispozici intervenční zásoby pro prodej, vypracuje oznámení o výzvě k podávání nabídek a zveřejní jej nejpozději čtyři dny před prvním dnem pro podání nabídek.

2. V oznámení se uvede zejména:

3. Intervenční agentura zajistí náležitou propagaci výzvy k podávání nabídek, zejména tím, že je vyvěsí ve svém sídle a zveřejní na svých internetových stránkách nebo na internetových stránkách příslušného ministerstva.

4. Intervenční agentura učiní nezbytná opatření, aby se zúčastněným stranám umožnilo:

5. Pro účely odst. 2 písm. g) mohou být přístavy Rijeka a Split považovány za místa výjezdu.

Článek 42

Podávání a přijatelnost nabídek

1. Nabídka do nabídkového řízení je přijatelná, jsou-li splněny tyto podmínky:

2. U obilovin a rýže se nabízená cena vztahuje na minimální nebo standardní jakost příslušně definovanou v příloze I části II tohoto nařízení a v příloze IV oddíle A nařízení (ES) č. 1234/2007.

V případě nabídkového řízení na vývoz obilovin podle přílohy II části II nařízení Komise (ES) č. 376/2008 (18) jsou nabídky do nabídkového řízení přijatelné, pouze pokud je doprovází žádost o vývozní licenci.

Může být stanoveno, že nabídky podané v rámci nabídkového řízení podle článku 47 nařízení (ES) č. 376/2008 nejsou přijatelné.

Odchylně od čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 376/2008 jsou vývozní licence vydané podle tohoto nařízení považovány pro účely stanovení jejich doby platnosti za vydané v konečný den pro podávání nabídek do nabídkového řízení.

3. U hovězího masa, másla a sušeného odstředěného mléka se nabízená cena vztahuje na čistou hmotnost. U hovězího masa se za čistou hmotnost považuje rozdíl mezi hrubou hmotností stanovenou na nakládací rampě v prostoru chladírny a průměrnou hmotností balení stanovenou před jeho použitím.

Nabídky másla obsahují v případě potřeby označení druhu másla uvedeného v čl. 41 odst. 2 písm. h), na které se podává nabídka do nabídkového řízení.

4. Nabídky do nabídkového řízení podané v sobotu, v neděli nebo v den pracovního klidu se považují za obdržené příslušným subjektem první pracovní den po dni, ve kterém byly podány.

5. Připadá-li termín pro podání nabídek do nabídkového řízení na den pracovního klidu, nabídky se podají nejpozději poslední pracovní den před dnem pracovního klidu.

6. Nabídky do nabídkového řízení se po jejich podání nesmí stáhnout nebo změnit.

Článek 43

Množství na jednu nabídku do nabídkového řízení

1. U obilovin a rýže se nabídka do nabídkového řízení podává na celkové množství prodejní šarže, jak je uvedeno ve výzvě k podávání nabídek.

2. Nabídka do nabídkového řízení se podává na minimální množství:

Je-li množství, které je k dispozici ve skladovacích prostorech, menší než minimální množství, dostupné množství tvoří minimální množství.

Článek 44

Jistoty

Při podání nabídky do nabídkového řízení na prodej produktů se složí následující jistota ve prospěch intervenční agentury, které je nabídka předkládána, v souladu s nařízením (ES) č. 2220/85:

Článek 45

Oznámení nabídek do nabídkového řízení Komisi

1. Intervenční agentury oznámí Komisi všechny přijatelné nabídky do nabídkového řízení ve lhůtách stanovených v nařízení, kterým se zahajuje prodej.

2. Oznámení neobsahují údaje uvedené v čl. 42 odst. 1 písm. b).

3. Intervenční agentury oznámí Komisi i nulový počet nabídek ve lhůtách uvedených v odstavci 1.

4. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

Článek 46

Rozhodnutí na základě nabídek do nabídkového řízení

1. Na základě nabídek do nabídkového řízení oznámených v souladu s čl. 45 odst. 1 Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 určí minimální prodejní cenu, nebo rozhodne, že minimální prodejní cenu neurčí.

U másla a sušeného odstředěného mléka se minimální prodejní cena může odlišovat podle umístění produktů nabízených k prodeji.

2. Rozhodnutí uvedená v odstavci 1 se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 47

Jednotlivá rozhodnutí o nabídkách do nabídkového řízení

1. Nebyla-li stanovena minimální prodejní cena, zamítnou se všechny nabídky do nabídkového řízení.

2. Byla-li stanovena minimální prodejní cena, intervenční agentury zamítnou každou nabídku do nabídkového řízení, která je nižší než minimální prodejní cena.

Intervenční agentury nepřijmou nabídky do nabídkového řízení, které nebyly oznámeny podle článku 45.

3. Intervenční agentury přijmou rozhodnutí uvedené v odstavcích 1 a 2 po zveřejnění rozhodnutí Komise uvedeného v čl. 46 odst. 2. Účastníkům nabídkového řízení oznámí výsledek jejich účasti v nabídkovém řízení do třech pracovních dní po vstupu rozhodnutí Komise v platnost. Úspěšným účastníkům nabídkového řízení oznámí přijatá množství a cenu, která se má zaplatit, upravenou u obilovin a rýže zvýšením nebo snížením stanoveným v souladu s přílohou I částmi IX, X a XI a přílohou II částí II a částí III bodem 2, odlišuje-li se jakost produktu od minimální nebo standardní jakosti.

4. Pokud se v případě vývozu obilovin zakládá žádost o vývozní licenci předložená úspěšným účastníkem nabídkového řízení podle čl. 42 odst. 2 na článku 47 nařízení (ES) č. 376/2008, zruší intervenční agentura prodej těch množství, na která není vydána licence v souladu s uvedeným článkem.

5. Práva a povinnosti úspěšného účastníka nabídkového řízení nejsou přenosné.

Článek 48

Zvláštní pravidla pro přidělení mléčných výrobků a hovězího masa

1. V případě másla a sušeného odstředěného mléka je úspěšným účastníkem nabídkového řízení účastník, který nabídne nejvyšší cenu. Není-li celkové dostupné množství přiděleno, zbytek se poskytne ostatním účastníkům nabídkového řízení na základě nabízených cen počínaje nejvyšší cenou.

2. Pokud by přijetí nabídky do nabídkového řízení vedlo k zadání zakázky na větší množství, než které je k dispozici v konkrétním skladovacím prostoru, přidělí se dotyčnému účastníkovi nabídkového řízení pouze toto množství, které je k dispozici. Intervenční agentura však může určit jiné skladovací prostory, aby doplnila množství uvedené v nabídce, za předpokladu, že účastník nabídkového řízení s tím souhlasí.

3. Pokud by přijetí dvou nebo více nabídek nabízejících stejnou cenu za produkt v konkrétních skladovacích prostorech vedlo k zadání zakázky na větší množství, než je množství, které je dostupné, zakázka se zadá na základě rozdělení dostupného množství úměrně množstvím, na která se podávaly nabídky. Pokud by však toto rozdělení vedlo k přidělení menších množství, než je množství uvedené v čl. 43 odst. 2, přidělení se uskuteční na základě losování.

4. Je-li po přijetí všech úspěšných nabídek do nabídkového řízení množství ponechané ve skladovacím prostoru menší, než je množství uvedené v čl. 43 odst. 2, intervenční agentura nabídne toto zbývající množství úspěšným účastníkům nabídkového řízení počínaje tím z nich, který nabídl nejvyšší cenu. Úspěšnému účastníkovi nabídkového řízení se nabídne možnost koupit zbývající množství za minimální prodejní cenu.

5. Intervenční agentura přidělí máslo nebo sušené odstředěné mléko podle data jejich uskladnění počínaje nejstarším produktem z celkového množství, které je k dispozici ve skladovacím prostoru určeném účastníkem nabídkového řízení, nebo v případě potřeby nejstarším z množství másla ze sladké nebo kyselé smetany, které je k dispozici v chladírenském skladu určeném účastníkem nabídkového řízení.

6. Dotyčné intervenční agentury prodají nejprve hovězí maso, které je ve skladu nejdelší dobu.

Článek 49

Platby

Úspěšní účastníci nabídkového řízení před vyskladněním produktu a ve lhůtě stanovené v čl. 51 odst. 2 zaplatí intervenční agentuře částku odpovídající jejich nabídce do nabídkového řízení za každé množství, které bude odebráno, jak to stanovila a oznámila intervenční agentura v souladu s čl. 47 odst. 3.

Článek 50

Prodeje členských států

1. Členský stát, ve kterém není zahájeno nabídkové řízení podle článku 40, může sám zahájit nabídkové řízení na prodej, jakmile celkové množství zbylé v jeho skladovacích prostorech je menší než:

2. Pro nabídkové řízení zahájené členským státem podle odstavce 1 se použije tato hlava, s výjimkou čl. 40 odst. 2, čl. 41 odst. 2 písm. b), čl. 42 odst. 1 písm. a) a f), článku 43, 45, čl. 46 odst. 2, a hlava IV. Ustanovení čl. 46 odst. 1 se použije obdobně prostřednictvím rozhodnutí členského státu.

3. Členské státy mohou zařadit do přímého prodeje produkty, které již nelze po vizuální prohlídce intervenční agenturou v rámci roční inventarizace nebo při kontrole přebalit a nebo které jsou znehodnocené ve smyslu čl. 5 odst. 1 písm. d) a f) nařízení (ES) č. 884/2006.

Tento odstavec se použije na množství uvedená v odstavci 1 tohoto článku.

4. Intervenční agentury zajistí rovný přístup všech dotčených stran.

KAPITOLA II

Vyskladnění

Článek 51

Příkaz k vyskladnění

1. Jakmile je částka uvedená v článku 49 zaplacena, intervenční agentura vydá příkaz k vyskladnění s uvedením:

2. Úspěšný účastník nabídkového řízení vyskladní jemu přidělený produkt do 30 dní po oznámení uvedeném v čl. 47 odst. 3.

3. Na žádost úspěšného účastníka nabídkového řízení může intervenční agentura povolit delší lhůtu pro vyskladnění. Nebyl-li však produkt vyskladněn ve lhůtě uvedené v odstavci 2, náklady na skladování ponese úspěšný účastník nabídkového řízení ode dne následujícího po konečném termínu pro vyskladnění produktu, vyjma případů vyšší moci. Účastník nabídkového řízení nese rovněž rizika spojená se skladováním.

Článek 52

Vyskladnění másla a sušeného odstředěného mléka

1. V době vyskladnění intervenční agentura předá máslo a sušené odstředěné mléko na paletách na nákladové rampě skladovacích prostor.

2. Kupující vrátí intervenční agentuře rovnocenné palety při vyskladnění.

3. Náklady na naložení a vyložení palet nese kupující másla nebo sušeného odstředěného mléka. Tyto náklady určí členské státy na základě paušálních částek a na žádost je oznámí zúčastněným stranám.

KAPITOLA III

Zásadní požadavky a uvolnění či propadnutí jistoty

Článek 53

Zásadní požadavky

Zachování nabídek do nabídkového řízení po uplynutí lhůty uvedené v čl. 40 odst. 4 písm. b) a platba ceny v souladu s článkem 49 představují zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85.

Článek 54

Uvolnění a propadnutí jistoty

1. Jistota podle článku 44 se v případě neúspěšného účastníka nabídkového řízení uvolní neprodleně po rozhodnutí uvedeném v čl. 46 odst. 2 a čl. 50 odst. 2.

2. Jistota se v případě úspěšného účastníka nabídkového řízení uvolní, vztahuje-li se na množství, za která byla zaplacena prodejní cena v souladu s článkem 49.

3. Jistota propadne pro množství, za která nebyla provedena platba v souladu s článkem 49, a jejich prodej se zruší, vyjma případů vyšší moci.

HLAVA IV

USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OZNÁMENÍ

Článek 55

Intervenční agentury a centra pro obiloviny a rýži

1. Pokud jde o obiloviny a rýži, členské státy oznámí Komisi:

2. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

3. Seznam intervenčních agentur, seznam intervenčních center a jejich skladovacích prostor a jejich aktualizace se zpřístupní členským státům a veřejnosti všemi vhodnými prostředky za pomoci informačních systémů zavedených Komisí, včetně zveřejnění na internetu.

Článek 56

Týdenní oznámení týkající se obilovin a rýže

1. Je-li zahájena intervence a dosud nebyl ukončen nákup, oznámí příslušné členské státy Komisi u každé obiloviny uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 a u rýže každou středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) za předcházející týden:

2. U každé obiloviny uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1234/2007 a u rýže informují příslušné členské státy Komisi každou středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) o situaci ohledně zásob a oznámí za předcházející týden:

3. U všech obilovin a jakostí obilovin považovaných za relevantní pro trh Společenství oznámí členské státy Komisi reprezentativní tržní cenu za tunu vyjádřenou ve vnitrostátní měně, a to každou středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) za předcházející týden. Tyto ceny se vypočítávají pravidelně, nezávisle a transparentně a vyjadřují především jakostní vlastnosti, místo kotace každého produktu a fázi uvádění na trh.

4. U všech odrůd rýže považovaných za relevantní pro trh Společenství oznámí členské státy Komisi reprezentativní tržní cenu za tunu vyjádřenou ve vnitrostátní měně, a to každou středu nejpozději do 12:00 hodin (bruselského času) za předcházející týden. Tyto ceny se vypočítávají pravidelně, nezávisle a transparentně a vyjadřují především stupeň zpracování, místo kotace každého produktu a fázi uvádění na trh.

5. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

Článek 57

Měsíční oznámení

1. Intervenční agentury, které mají intervenční zásoby, oznámí Komisi nejpozději do 15. dne každého měsíce za předcházející měsíc tyto údaje:

2. Pro účely odst. 1 písm. b) se:

3. Pro účely odst. 1 písm. c) se:

4. Intervenční agentury oznámí Komisi v oznámeních podle tohoto článku i nulové údaje.

5. Oznámení se uskutečňují podle článku 58.

Článek 58

Metoda použitelná na oznamovací povinnosti

1. Pokud se odkazuje na tento článek, informují členské státy Komisi elektronicky za použití formuláře, který jim poskytne Komise.

2. Forma a obsah oznámení se vymezí na základě vzorů nebo metod zpřístupněných příslušným orgánům Komisí. Tyto vzory a metody se upravují a aktualizují poté, co byl informován výbor uvedený v čl. 195 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 a v případě potřeby příslušné orgány.

3. Za oznámení odpovídají příslušné orgány určené členskými státy.

HLAVA V

ZMĚNY A DODATKY, ZRUŠENÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 59

Změna nařízení (ES) č. 562/2005

Kapitola I nařízení (ES) č. 562/2005 se zrušuje.

Článek 60

Zrušení

Zrušují se tato nařízení:

Uvedená zrušená nařízení se nadále použijí pro nabídky nebo nabídky do nabídkového řízení podané podle těchto nařízení. Toto nařízení se však použije ve všech případech skladování a uvedení produktů do prodeje.

Článek 61

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se však ode dne:

(1) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2) Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 1.

(3) Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 35.

(4) Úř. věst. L 205, 3.8.1985, s. 5.

(5) Úř. věst. L 95, 14.4.2005, s. 11.

(6) Úř. věst. L 9, 12.1.1991, s. 15.

(7) Úř. věst. L 37, 7.2.2001, s. 100.

(8) Úř. věst. L 312, 11.11.2006, s. 6.

(9) Úř. věst. L 32, 6.2.2008, s. 3.

(10) Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 20.

(11) Úř. věst. L 42, 13.2.2009, s. 3.

(12) Úř. věst. L 194, 25.7.2009, s. 22.

(13) Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

(14) Úř. věst. L 13, 19.1.2000, s. 12.

(15) Úř. věst. L 251, 27.7.2004, s. 9.

(16) Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1.

(17) Úř. věst. L 337, 16.12.2008, s. 3.

(18) Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 3.

(19) Úř. věst. L 88, 3.4.1990, s. 1.

PŘÍLOHA I

OBILOVINY

ČÁST I

Kritéria způsobilosti pro obiloviny

Pokud jde o obiloviny, jedná se zejména o tyto požadavky podle čl. 7 odst. 1:

a) obiloviny mají barvu typickou pro tyto obiloviny;

b) obiloviny jsou bez zápachu nebo živých škůdců (včetně roztočů) v jakémkoli vývojovém stádiu;

c) obiloviny splňují minimální požadavky na jakost stanovené v části II této přílohy a

d) limity kontaminujících látek, včetně radioaktivity, nepřesahují maximální limity povolené právními předpisy Společenství.

V tomto případě jsou maximální povolené limity kontaminujících látek, které se nesmí přesáhnout, tyto:

a) pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou hodnoty povolené podle nařízení Rady (EHS) č. 315/93 (1), včetně požadavků stanovených pro limity fusariových toxinů pro pšenici obecnou a pšenici tvrdou v bodech 2.4 až 2.7 přílohy nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2);

b) pro ječmen, kukuřici a čirok limity určené směrnicí 2002/32/ES.

Členské státy provádějí kontrolu limitů kontaminujících látek, včetně radioaktivity, na základě analýzy rizika s přihlédnutím zejména k informacím, které poskytne nabízející nebo účastník nabídkového řízení, a k jeho závazkům týkajícím se dodržování stanovených norem, zejména s ohledem na obdržené výsledky analýz.

Navíc v případech, kdy analýzy ukazují, že se sedimentační index – Zelenyho test u šarže pšenice obecné pohybuje v rozmezí od 22 ml do 30 ml, musí být těsto získané z této pšenice posouzeno jako nelepivé a strojově zpracovatelné, aby byla tato pšenice považována za pšenici řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

ČÁST II

Minimální požadavky na jakost podle části I

Pšenice tvrdá Pšenice obecná Ječmen Kukuřice Čirok A. Maximální obsah vlhkosti 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Maximální procentní podíl látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality: 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Zlomky zrn 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Nežádoucí zrnové příměsi (jiné než uvedené v bodu 3) 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % z toho: a) scvrklá zrna — — — — — b) jiné obiloviny 3 % — 5 % — — c) zrna poškozená škůdci — — — — — d) zrna, jejichž klíček má změněnou barvu — — — — — e) tepelně poškozená zrna 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Zrna napadená plísněmi a/nebo houbami, z toho 5 % — — — — — zrna napadená houbami 1,5 % — — — — 4. Porostlá zrna 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Nečistoty (Schwarzbesatz), z toho 3 % 3 % 3 % 3 % 3 % a) cizí semena: — — — — — — škodlivá 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — ostatní — — — — — b) poškozená zrna, z toho: — — — — — — zrna tepelně poškozená zapařením či při sušení 0,05 % 0,05 % — — — — ostatní — — — — — c) cizí látky — — — — — d) plevy — — — — — e) námel 0,05 % 0,05 % — — — f) zkažená zrna — — — — — g) mrtvý hmyz a části hmyzu — — — — — C. Maximální procentní podíl zrn, která jsou zcela nebo zčásti bez sklovitého vzhledu 27 % — — — — D. Maximální obsah taninu (3) — — — — 1 % E. Minimální objemová hmotnost (kg/hl) 78 73 62 — — F. Minimální obsah bílkovin (3) 11,5 % 10,5 % — — — G. Minimální číslo poklesu (Hagbergovo pádové číslo) (sekundy) 220 220 — — — H. Minimální sedimentační index –Zelenyho test (ml) — 22 — — — „—“ Nepoužijí se žádná zvláštní ustanovení.

Látky jiné, než základní zrna nezhoršené kvality, jsou definovány v části III této přílohy.

Zrna základních obilovin a jiných obilovin, která jsou poškozená, získaná z námelu nebo zkažená, se klasifikují jako „nečistoty“ i v případě, že mají vady, které patří do jiných kategorií.

ČÁST III

1. DEFINICE LÁTEK JINÝCH, NEŽ ZÁKLADNÍCH ZRN NEZHORŠENÉ KVALITY

1.1 Zlomky zrn

Všechna zrna, jejichž endosperm je částečně odkrytý, se považují za zlomky zrn. Do této skupiny patří rovněž zrna poškozená drcením a zrna, z nichž byl odstraněn klíček.

U kukuřice se „zlomky zrn“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm.

U čiroku se „zlomky zrn“ rozumí části zrn nebo celá zrna, která propadnou sítem s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm.

1.2 Nežádoucí zrnové příměsi

a) Scvrklá zrna

Scvrklými zrny se rozumí zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o následujících rozměrech: pšenice obecná 2,0 mm, pšenice tvrdá 1,9 mm, ječmen 2,2 mm.

Odchylně od této definice se však „scvrklými zrny“ rozumí:

— u ječmene z Estonska, Lotyšska, Finska a Švédska o objemové hmotnosti nejméně 64 kilogramů na hektolitr, který je v těchto členských státech nabízen k intervenci, nebo

— u ječmene s obsahem vlhkosti maximálně 12,5 % zrna, která poté, co se ze vzorku odstraní všechny ostatní látky uvedené v této příloze, propadnou síty s otvory o velikosti 2,0 mm.

Do této skupiny rovněž patří zrna poškozená mrazem a nezralá (zelená) zrna.

b) Jiné obiloviny

„Jinými obilovinami“ se rozumí všechna zrna, která nepatří k druhu obilovin obsaženému ve vzorku.

c) Zrna poškozená škůdci

Zrna poškozená škůdci jsou všechna ohlodaná zrna. Do této skupiny patří také zrna poškozená brouky.

d) Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi a zrna napadená houbami

Zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, jsou zrna, jejichž osemení je zbarveno do hněda až hnědočerna a jejichž klíček je normální a neklíčí. U pšenice obecné se zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, nezohlední až do procentního podílu 8 %.

U pšenice tvrdé:

— se zrna, která jsou zbarvena do hněda až hnědočerna jinde než na samotném klíčku, považují za zrna napadená plísněmi,

— se za zrna napadená houbami považují zrna, jejichž osemení je napadeno houbou Fusarium mycelium; taková zrna vypadají mírně scvrklá, vrásčitá a mají růžové nebo bílé nepravidelně roztroušené skvrny s nejasně vymezenými okraji.

e) Tepelně poškozená zrna jsou zrna, která vykazují vnější znaky pražení, ale nejsou poškozená.

1.3 Porostlá zrna

Porostlá zrna jsou zrna, jejichž klíční kořínek nebo vzrostný vrchol jsou jasně viditelné pouhým okem. Při hodnocení obsahu porostlých zrn je však třeba vzít v úvahu celkový vzhled obilovin v daném vzorku. U některých druhů obilovin, například u pšenice tvrdé, je klíček vystouplý a osemení pokrývající klíček při zatřesení se šarží obilovin praskne. Taková zrna porostlá zrna připomínají, do této skupiny však řazena nejsou. Porostlá zrna jsou pouze zrna, jejichž klíček prodělal jasně viditelné změny, na základě kterých lze porostlá zrna snadno odlišit od zrn normálních.

1.4 Nečistoty (Schwarzbesatz)

a) Cizí semena

„Cizí semena“ jsou semena rostlin, pěstovaných či nikoliv, jiných než obilovin. Tato cizí semena zahrnují semena, která nelze zužitkovat, semena, která lze použít jako krmivo, a škodlivá semena.

„Škodlivými semeny“ se rozumí semena, která jsou jedovatá pro lidi a zvířata, semena, která brání nebo komplikují čištění a mletí obilovin, a semena, která mění jakost produktů z obilovin.

b) Poškozená zrna

„Poškozená zrna“ jsou zrna, která nelze využít k výživě lidí a u krmných obilovin ani jako krmiva, a to kvůli hnilobě, napadení plísněmi nebo bakteriemi nebo kvůli jiným příčinám.

Mezi poškozená zrna patří rovněž zrna tepelně poškozená zapařením či při sušení. Tato tepelně poškozená zrna jsou zcela vyvinutá zrna, jejichž osemení je zbarveno do šedohněda až černa a jádro je po proříznutí žlutošedé až hnědočerné.

Zrna napadená plodomorkou pšeničnou se považují za poškozená zrna pouze tehdy, je-li více než polovina povrchu zrna v důsledku sekundárního napadení cizopasnými houbami zbarvena do hněda až do černa. Pokud toto zbarvení pokrývá méně než polovinu povrchu zrn, musí být taková zrna řazena mezi zrna poškozená škůdci.

c) Cizí látky

Všechny látky ve vzorku obilovin, které se zachytí v sítu o velikosti otvorů 3,5 mm (vyjma zrn jiných obilovin a mimořádně velkých zrn základní obiloviny) nebo propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm, jsou považovány za cizí látky. Patří sem rovněž kameny, písek, úlomky slámy a jiné nečistoty, které propadnou sítem o velikosti otvorů 3,5 mm a zachytí se v sítu o velikosti otvorů 1,0 mm.

Tato definice se nevztahuje na kukuřici. U kukuřice se za cizí látky považují všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1 mm, a všechny nečistoty uvedené v prvním pododstavci.

d) Plevy (u kukuřice: úlomky kukuřičných klasů).

e) Námel.

f) Zkažená zrna.

g) Mrtvý hmyz a části hmyzu.

1.5 Živí škůdci

1.6 Zrna bez sklovitého vzhledu

Zrna pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu jsou zrna, jejichž jádro nelze považovat za zcela sklovité.

2. ZVLÁŠTNÍ FAKTORY, KTERÉ SE ZOHLEDNÍ PŘI DEFINOVÁNÍ NEČISTOT U JEDNOTLIVÝCH DRUHŮ OBILOVIN

2.1 Pšenice tvrdá

Nežádoucími zrnovými příměsmi se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna poškozená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi nebo houbami a tepelně poškozená zrna.

Nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.2 Pšenice obecná

Nežádoucími zrnovými příměsmi se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna poškozená škůdci, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, a tepelně poškozená zrna.

Nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, námel, zkažená zrna, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.3 Ječmen

Nežádoucími zrnovými příměsmi se rozumí scvrklá zrna, zrna jiných obilovin, zrna poškozená škůdci a tepelně poškozená zrna.

Nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.4 Kukuřice

Nežádoucími zrnovými příměsmi se rozumí zrna jiných obilovin, zrna poškozená škůdci a tepelně poškozená zrna.

U této obiloviny by měly být za cizí látky považovány všechny látky ze vzorku, které propadnou sítem o velikosti otvorů 1,0 mm.

Nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

2.5 Čirok

Nežádoucími zrnovými příměsmi se rozumí zrna jiných obilovin, zrna poškozená škůdci a tepelně poškozená zrna.

Nečistotami se rozumí cizí semena, poškozená zrna, cizí látky, plevy, mrtvý hmyz a části hmyzu.

ČÁST IV

Metody použité pro stanovení jakosti obilovin nabízených k intervenci.

Pro stanovení jakosti obilovin nabízených k intervenci se použijí tyto metody:

a) standardní metoda pro určení množství látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality, je metoda uvedená v části V této přílohy;

b) standardní metoda pro určení obsahu vlhkosti je metoda uvedená v části VI této přílohy. Členské státy však mohou použít i jiné metody založené na principu uvedeném v příloze V, metodu ISO 712:1998 nebo metodu založenou na technologii využívající infračervené záření. V případě pochybností jsou přijaty pouze výsledky získané použitím metody uvedené v části V této přílohy;

c) standardní metoda pro určení obsahu taninu v čiroku je metoda ISO 9648:1988;

d) standardní metoda pro určení nelepivosti a strojové zpracovatelnosti těsta získaného z pšenice obecné je metoda uvedená v části VII této přílohy;

e) standardní metoda pro určení obsahu bílkovin v mleté pšenici obecné je metoda uznaná Mezinárodní společností pro chemii obilovin (ICC), jejíž normy jsou stanoveny pod nadpisem č. 105/2: „metoda pro určení obsahu bílkovin v obilovinách a produktech z obilovin“.

Členské státy však mohou použít i jakékoliv jiné metody. V takovém případě musí Komisi předložit potvrzení ICC o tom, že výsledky získané danou metodou jsou rovnocenné;

f) sedimentační index – Zelenyho test pro zrna mleté pšenice obecné se určí v souladu s metodou ISO 5529: 1992;

g) Hagbergovo pádové číslo (zkouška amylázové aktivity) se určí v souladu s metodou ISO 3093: 2004;

h) standardní metoda pro určení míry sklovitého vzhledu pšenice tvrdé je metoda uvedená v části VIII této přílohy;

i) standardní metoda pro určení objemové hmotnosti je metoda ISO 7971/2:1995;

j) metodami pro odběr vzorků a metodami referenční analýzy pro určení míry mykotoxinů jsou metody uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 1881/2006 a stanovené v příloze I a II nařízení Komise (ES) č. 401/2006 (4).

ČÁST V

Standardní metoda pro určení látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality

1. U pšenice obecné, pšenice tvrdé a ječmene se průměrný vzorek o hmotnosti 250 g prosévá vždy po dobu půl minuty dvěma síty, z nichž první má otvory o velikosti 3,5 mm a druhé o velikosti 1,0 mm. Za tím účelem, aby se zajistilo nepřetržité prosévání, se doporučuje použít mechanické síto, např. vibrační stůl s připevněnými síty. Látky, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, a látky, které propadnou sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, by měly být zváženy společně a považovány za cizí látky. Pokud jsou mezi látkami, které se zachytí v sítu s otvory o velikosti 3,5 mm, složky, které náleží do „jiných obilovin“, nebo nadměrně velká zrna základní obiloviny, vrátí se tyto složky nebo zrna zpět k prosetému vzorku. Při prosévání sítem s otvory o velikosti 1,0 mm je nutno pečlivě kontrolovat, zda ve vzorku nejsou živí škůdci. Z prosetého vzorku se dělicím přístrojem oddělí vzorek o hmotnosti 50 až 100 gramů. Tento dílčí vzorek musí být zvážen. Tento dílčí vzorek se následně rozprostře na stůl a pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něj odstraní zlomky zrn, jiné obiloviny, porostlá zrna, zrna poškozená škůdci, zrna poškozená mrazem, zrna, jejichž klíček má změněnou barvu, zrna napadená plísněmi, cizí semena, námel, poškozená zrna, zkažená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz. Pokud dílčí vzorek obsahuje zrna, která jsou ještě v plevách, tato zrna se ručně vyloupnou, přičemž takto získané plevy se považují za části plev. Kameny, písek a úlomky slámy se považují za cizí látky. Dílčí vzorek se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 2,0 mm pro pšenici obecnou, 1,9 mm pro pšenici tvrdou a 2,2 mm pro ječmen. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za scvrklá zrna. Zrna poškozená mrazem a nezralá zelená zrna patří do skupiny „scvrklá zrna“.

2. Vzorek o hmotnosti 500 g u kukuřice a 250 g u čiroku se prosévá půl minuty sítem s otvory o velikosti 1,0 mm. Je nutno zkontrolovat, zda vzorek neobsahuje živé škůdce a mrtvý hmyz. Z látky, která se zachytí v sítu s otvory o velikosti 1,0 mm se pomocí pinzety nebo špičaté špachtle odstraní kameny, písek, úlomky slámy a jiné cizí látky. Takto získané cizí látky se přidají k látkám, které propadly sítem s otvory o velikosti 1,0 mm, a společně se zváží. Ze vzorku, který propadne sítem, se dělicím přístrojem připraví dílčí vzorek o hmotnosti 100 g až 200 g pro kukuřici a 25 g až 50 g pro čirok. Tento dílčí vzorek se zváží. Následně se v tenké vrstvě rozprostře na stůl. Pomocí pinzety nebo špičaté špachtle se z něho odstraní části jiných obilovin, zrna poškozená škůdci, zrna poškozená mrazem, porostlá zrna, cizí semena, poškozená zrna, plevy, živí škůdci a mrtvý hmyz. Poté se tento vzorek proseje sítem s kruhovými otvory o průměru 4,5 mm pro kukuřici a 1,8 mm pro čirok. Látky, které propadnou tímto sítem, se považují za zlomky zrn.

3. Skupiny látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality, které jsou určeny metodou uvedenou v bodech 1 a 2, se zváží s přesností na 0,01 g a rozdělí se podle procentního podílu v průměrném vzorku. Do zprávy o analýze se údaje uvedou s přesností na 0,1 %. Uvede se, zda se ve vzorku nacházejí živí škůdci. Zpravidla se provedou dvě analýzy každého vzorku. Neměly by se od celkového obsahu látek uvedených výše lišit o více než 10 %.

4. Pro úkony popsané v bodech 1, 2 a 3 se použije následující zařízení: a) přístroj dělící vzorky, např. kuželový přístroj nebo přístroj se žlábky; b) přesné nebo analytické váhy; c) síta s otvory o velikosti 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm a 3,5 mm a síta s kruhovými otvory o průměru 1,8 mm a 4,5 mm. Síta mohou být případně připevněna na vibrační stůl.

ČÁST VI

Standardní metoda pro určení obsahu vlhkosti

1. Princip

Produkt se suší při teplotě 130 oC až 133 oC za normálního atmosférického tlaku po dobu odpovídající velikosti částic.

2. Prováděcí pravidla

Tato metoda sušení se použije pro mleté obiloviny, z nichž nejméně 50 % propadne sítem s otvory o velikosti 0,5 mm, přičemž na sítu s kruhovými otvory o průměru 1,0 mm se nezachytí více než 10 % zbytků. Použije se také pro mouku.

3. Přístroje

Přesné váhy.

Přístroj na mletí vyrobený z materiálu, který nevstřebává vlhkost, snadno se čistí a umožňuje rychlé a rovnoměrné mletí bez přehřívání, omezuje co nejvíce styk s okolním vzduchem a splňuje požadavky uvedené bodě 2 (např. vyměnitelný kuželový mlýnek).

Nádobka z kovu odolného vůči korozi nebo ze skla, opatřená dostatečně těsným víkem, jejíž pracovní plocha umožní rozprostření zkušebního vzorku do vrstvy 0,3 g/cm2.

Elektricky vyhřívaná isotermická sušící pec, nastavená na teplotu 130 oC až 133 oC (5), s dostatečným odvětráním (6).

Exsikátor s kovovou, případně porcelánovou deskou (silnou, s otvory) obsahující produkt, který dostatečně vstřebává vlhkost.

4. Postup

Sušení

V předem zvážené nádobce se s přesností na 1 mg zváží přibližně 5 g mletých drobnozrnných obilovin nebo 8 g mleté kukuřice. Otevřená nádobka se vloží do sušicí pece vyhřáté na teplotu 130 oC až 133 oC. Nádobka se vloží co nejrychleji, aby se zamezilo přílišnému poklesu teploty. Poté, co teplota uvnitř sušicí pece znovu dosáhne 130 oC až 133 oC, nechají se drobnozrnné obiloviny sušit 2 hodiny a kukuřice 4 hodiny. Potom se nádobka vyjme ze sušicí pece, rychle se uzavře víčkem, nechá se asi 30 až 45 minut vychladnout v exsikátoru a zváží se (s přesností na 1 mg).

5. Metoda výpočtu a vzorce

E = počáteční hmotnost zkušebního vzorku v gramech M = hmotnost zkušebního vzorku v gramech po úpravě M’ = hmotnost zkušebního vzorku v gramech po rozemletí m = hmotnost vysušeného zkušebního vzorku v gramech.

Obsah vlhkosti, vyjádřený procentním podílem produktu, se rovná:

— bez předchozí úpravy: (E - m) × 100/E,

— s předchozí úpravou ((M’ - m)M/M’ + E - M) × 100/E = 100 (1 - Mm/EM’)

Zkoušky se provedou nejméně dvakrát.

6. Opakování

Rozdíl mezi hodnotami získanými ze dvou stanovení provedených současně nebo krátce po sobě tímtéž pracovníkem by neměl být větší než 0,15 g vlhkosti na 100 g vzorku. Pokud je rozdíl větší, zkoušky se zopakují.

ČÁST VII

Metoda pro určení nelepivé povahy a strojové zpracovatelnosti těsta získaného z pšenice obecné

1. Název

Metoda zkoušky pekárenských vlastností pšeničné mouky.

2. Prováděcí pravidla

Tato metoda se použije pro experimentálně mletou pšeničnou mouku určenou k výrobě chleba z kvasnic.

3. Princip

Z mouky, vody, kvasnic, soli a sacharózy se v určeném mixéru připraví těsto. Po rozdělení a rozválení se jednotlivé kusy těsta nechají 30 minut v klidu; z nich se pak vytvarují bochníky, umístí se na plechy na pečení a po uplynutí stanovené doby kynutí se upečou. V průběhu postupu se zaznamenají zpracovatelské vlastnosti těsta. U bochníků se hodnotí objem a výška.

4. Složky

4.1 Kvasnice

Aktivní sušené kvasnice druhu Saccharomyces cerevisiae typu DHW-Hamburg-Wansbeck nebo složky s totožnými vlastnostmi.

4.2 Pitná voda

4.3 Roztok cukru, soli a kyseliny askorbové

Rozpusťte 30 ±0,5 g chloridu sodného (obchodní jakosti), 30 ±0,5 g sacharózy (obchodní jakosti) a 0,040 ±0,001 g kyseliny askorbové v 800 ± 5 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven.

4.4 Cukerný roztok

Rozpusťte 5 ±0,1 g sacharózy (obchodní jakosti) v 95 ± 1 g vody. Tento roztok musí být každý den čerstvě připraven.

4.5 Enzymaticky aktivní sladová mouka

Obchodní jakosti.

5. Zařízení a přístroje

5.1 Pekárna

S kontrolovanou teplotou udržovanou v rozmezí 22 až 25 oC.

5.2 Chladnička

S teplotou udržovanou na hodnotě 4 ± 2 oC.

5.3 Váhy

Maximální zatížení 2 kg, přesnost 2 g.

5.4 Váhy

Maximální zatížení 0,5 kg, přesnost 0,1 g.

5.5 Analytické váhy

Přesnost 0,1 × 10-3 g.

5.6 Mixér

Stephan UMTA 10 s mísícím ramenem model „Detmold“ (Stephan Söhne GmbH) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi.

5.7 Skříňka na kynutí

S teplotou udržovanou na hodnotě 30 ± 1 oC.

5.8 Otevřené schránky z umělé hmoty

Vyrobené z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Rozměry nejméně: Vnitřní rozměry: 25 × 25, výška 15 cm, tloušťka stěn 0,5 ±0,0 cm.

5.9 Čtvercové desky z umělé hmoty

Vyrobené z polymethylmethakrylátu (plexisklo, perspex). Rozměry nejméně: 30 × 30 cm, tloušťka 0,5 ±0,05 cm.

5.10 Tvarovací stroj

Tvarovací stroj Brabender (Brabender OHG) nebo podobné zařízení s totožnými vlastnostmi.

6. Vzorkování

Podle normy ICC č. 101.

7. Postup

7.1 Určení absorpce vody

Absorpce vody se určí podle normy ICC č. 115/1.

7.2 Určení množství sladové mouky, které se přidá

Zjistěte „pádové číslo“ mouky podle normy ISO 3093-1982. Pokud je „pádové číslo“ vyšší než 250, zjistí se množství sladové mouky, které je třeba přidat, aby se hodnota pádového čísla dostala do rozmezí od 200 do 250, provedením řady mísení mouky se vzrůstajícími množstvími sladové mouky (viz bod 4.5). Pokud je „pádové číslo“ nižší než 250, sladová mouka není potřeba.

7.3 Reaktivace sušených kvasnic

Cukerný roztok (viz bod 4.4) ohřejte na teplotu 35 ± 1 oC. Ke čtyřem hmotnostním dílům tohoto vlažného roztoku přidejte jeden hmotnostní díl aktivních sušených kvasnic. S roztokem netřepejte. V případě potřeby jemně zamíchejte.

Nechejte 10 ± 1 minut odstát a potom směs protřepejte, dokud nevznikne stejnorodá suspenze. Tuto suspenzi použijte do deseti minut.

7.4 Úprava teploty mouky a tekutých složek

Teplota mouky a vody se upraví, aby těsto mělo po hnětení teplotu 27 ± 1 oC.

7.5 Složení těsta

S přesností na 2 g navažte 10 y/3 g mouky o daném obsahu vlhkosti (odpovídající 1 kg mouky o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž „y“ znamená množství mouky použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115/1).

S přesností na 0,2 g zvažte množství sladové mouky, jehož je třeba k tomu, aby se „pádové číslo“ dostalo do rozmezí od 200 do 250 (viz bod 7.2).

Navažte 430 ± 5 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové (viz bod 4.3) a přidejte vodu, abyste získali celkovou hmotnost (x – 9) 10 y/3 g (viz bod 10.2), přičemž „x“ znamená množství vody použité při zkoušce na farinografu (viz norma ICC č. 115/1). Tato celková hmotnost (obvykle mezi 450 a 650 g) se určí s přesností na 1,5 g.

Zvažte 90 ± 1 g suspenze z kvasnic (viz bod 7.3).

Poznamenejte si celkovou hmotnost těsta (P), která je tvořena součtem hmotností mouky, cukerného roztoku, soli a kyseliny askorbové, vody, suspenze z kvasnic a sladové mouky.

7.6 Hnětení

Než začnete, je nutno pomocí dostatečného množství teplé vody ohřát mixér na teplotu 27 ± 1 oC.

Tekuté složky vložte do mixéru tak, aby mouka a sladová mouka byly navrchu.

Spusťte mixér (rychlostí 1 400 ot./min) a nechejte jej běžet 60 sekund. Po dvaceti sekundách od spuštění otočte stěrkou připevněnou na víku nádoby mixéru dvakrát kolem dokola.

Změřte teplotu těsta. Pokud se nepohybuje mezi 26 až 28 oC, těsto odstraňte a poté, co náležitě upravíte teplotu jednotlivých složek, připravte nové těsto.

Zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů:

— nelepivé a strojově zpracovatelné nebo

— lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování.

Aby bylo těsto na konci hnětení považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, mělo by tvořit soudržnou hmotu, která se téměř nepřichycuje ke stěnám nádoby ani k ose mixéru. Těsto by mělo jít rukou vyjmout z nádoby jediným pohybem bez znatelných ztrát.

7.7 Dělení a tvarování do kulata

S přesností na 2 g zvažte tři kusy těsta podle následujícího vzorce:

p = 0,25 P, přičemž: p = hmotnost zváženého kusu těsta P = celková hmotnost těsta.

Kusy těsta okamžitě vložte do tvarovacího stroje (viz bod 5.10), nechejte je po dobu 15 sekund tvarovat do kulata a umístěte je na 30 ± 2 minuty na čtvercové desky z umělé hmoty (viz bod 5.9) přikryté obrácenými schránkami z umělé hmoty (viz bod 5.8) ve skříňce na kynutí (viz bod 5.7).

Nepoužívejte mouku na poprášení.

7.8 Tvarování

Kusy těsta přeneste na deskách z umělé hmoty přikryté obrácenými schránkami ke tvarovacímu stroji (viz bod 5.10) a každý kus nechejte 15 sekund znovu vytvarovat do kulata. Kryt z každého kusu těsta sejměte až těsně před hnětením. Opět zaznamenejte vlastnosti těsta pomocí některého z těchto pojmů:

— nelepivé a strojově zpracovatelné nebo

— lepivé a nevhodné ke strojovému zpracování.

Aby bylo těsto považováno za „nelepivé a strojově zpracovatelné“, nemělo by se téměř nebo vůbec přichycovat ke stěnám hnětací nádoby, takže se může volně otáčet a tvořit během činnosti mixéru pravidelnou kouli. Po skončení by se těsto po zvednutí víka hnětací nádoby nemělo lepit ke stěnám nádoby.

8. Protokol o zkoušce

V záznamu o zkoušce se uvedou tyto údaje:

— zpracovatelské vlastnosti těsta na konci hnětení a tvarování,

— „pádové číslo“ mouky bez přídavku sladové mouky,

— zjištěné anomálie.

Kromě toho by měl obsahovat:

— použitou metodu,

— veškeré údaje potřebné k identifikaci vzorku.

9. Obecné poznámky

9.1 Vzorec pro výpočet množství tekutých složek k přípravě těsta vychází z následující úvahy: Přidáním x ml vody k rovnocennému množství 300 g mouky o obsahu vlhkosti 14 % vznikne požadovaná konsistence. Jelikož se při zkušebním pečení používá 1 kg mouky (o obsahu vlhkosti 14 %), přičemž x je založeno na 300 g mouky, je při zkoušce pečení nutno použít x dělené třemi a vynásobené 10 g vody, tedy 10 x/3 g. Ve 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové je obsaženo 15 g soli a 15 g cukru. Těchto 430 g roztoku je obsaženo v tekutých složkách. Abychom do těsta přidali 10 x/3 g vody, je nutno přidat (10 x/3 + 30) g tekutých složek složených ze 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové a dodatečného množství vody. Přestože část vody přidané spolu se suspenzí z kvasnic vstřebají kvasnice, tato suspenze rovněž obsahuje „volnou“ vodu. Vychází se z předpokladu, že 90 g suspenze z kvasnic obsahuje 60 g „volné“ vody. Množství tekutých složek se proto při výpočtu „volné“ vody v suspenzi z kvasnic upraví o 60 g, takže se nakonec přidá 10 x/3 plus 30 minus 60 g. Lze ji shrnout takto: (10 x/3 + 30) - 60 = 10 x/3 - 30 = (x/3 - 3) 10 = (x - 9) 10/3, což je vzorec uvedený v bodě 7.5. Například je-li množství vody x, použité při zkoušce na farinografu, 165 ml, je nutné touto hodnotou ve vzorci nahradit proměnnou x, takže se 430 g roztoku cukru, soli a kyseliny askorbové zvýší na celkovou hmotnost: (165 - 9)10/3 = 165 × 10/3 = 520 g.

9.2 Tuto metodu nelze přímo použít pro pšenici. Pro charakterizování pekárenských vlastností pšenice se použije tento postup: Pročistěte vzorek pšenice a určete obsah vlhkosti v čisté pšenici. Pokud je obsah vlhkosti v rozsahu od 15,0 do 16,0 %, pšenici nezahřívejte. Pokud je obsah vlhkosti mimo tento rozsah, upravte obsah vlhkosti na 15,5 ±0,5 % nejméně tři hodiny před mletím. Pšenici rozemelte na mouku pomocí laboratorního mlýnku Bühler MLU 202 nebo mlýnku Brabender Quadrumat Senior či podobného zařízení s totožnými vlastnostmi. Zvolte způsob mletí, jímž vznikne mouka o míře extrakce nejméně 72 % a o obsahu popela 0,50 až 0,60 % v sušině. Obsah popela v mouce určete metodou uvedenou v příloze II nařízení Komise (ES) č. 1501/95 a obsah vlhkosti metodou uvedenou v tomto nařízení. Míra extrakce se vypočte podle této rovnice: E =(((100 - f) F)/(100 - w) W) × 100 %, kde: E = míra extrakce f = obsah vlhkosti v mouce w = obsah vlhkosti v pšenici F = hmotnost vyrobené mouky o obsahu vlhkosti f W = hmotnost mleté pšenice o obsahu vlhkosti w. Poznámka : Informace týkající se složek a zařízení, jež se mají používat, jsou uvedeny v dokumentu T/77 300 ze dne 31. března 1977, který vydal Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nizozemsko.

ČÁST VIII

Určení míry sklovitého vzhledu

1. Princip

Pro určení procentního podílu zrn, která částečně nebo zcela ztratila sklovitý vzhled, se použije pouze část vzorku. Zrna se rozřežou pomocí Pohlovy řezačky zrn nebo rovnocenného nástroje.

2. Zařízení a přístroje

— Pohlova řezačka zrn nebo rovnocenný nástroj,

— pinzeta, skalpel,

— tác nebo miska.

3. Postup

a) Pro určení se použije vzorek o hmotnosti 100 g po odstranění látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality.

b) Vzorek se rovnoměrně rozprostře na tácku.

c) Do řezačky zrn se vloží destička a na mřížce se rozprostře hrst zrn. Silným poklepem je nutno zajistit, aby v každém otvoru bylo jen jedno zrno. Přiklopí se pohyblivá část, která přidržuje zrna na místě, a potom se zrna rozříznou.

d) Je nutno připravit tolik destiček, aby se získalo nejméně 600 rozříznutých zrn.

e) Spočítají se zrna, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

f) Vypočte se procentní podíl zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

4. Vyjádření výsledků

I = hmotnost látek jiných, než základních zrn nezhoršené kvality, v gramech. M = procentní podíl vyčištěných zrn, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled.

5. Výsledek

Procentní podíl zrn v části zkušebního vzorku, která zcela nebo zčásti ztratila sklovitý vzhled:

M × (100 - I)/100 = …

ČÁST IX

Cenové přirážky a srážky

Tabulka I

Přirážky pro obsah vlhkosti

Kukuřice a čirok Ostatní obiloviny Obsah vlhkosti ( %) Přirážky (v EUR/t) Obsah vlhkosti ( %) Přirážky (v EUR/t) — — 13,4 0,1 — — 13,3 0,2 — — 13,2 0,3 — — 13,1 0,4 — — 13,0 0,5 — — 12,9 0,6 — — 12,8 0,7 — — 12,7 0,8 — — 12,6 0,9 — — 12,5 1,0 12,4 0,1 12,4 1,1 12,3 0,2 12,3 1,2 12,2 0,3 12,2 1,3 12,1 0,4 12,1 1,4 12,0 0,5 12,0 1,5 11,9 0,6 11,9 1,6 11,8 0,7 11,8 1,7 11,7 0,8 11,7 1,8 11,6 0,9 11,6 1,9 11,5 1,0 11,5 2,0 11,4 1,1 11,4 2,1 11,3 1,2 11,3 2,2 11,2 1,3 11,2 2,3 11,1 1,4 11,1 2,4 11,0 1,5 11,0 2,5 10,9 1,6 10,9 2,6 10,8 1,7 10,8 2,7 10,7 1,8 10,7 2,8 10,6 1,9 10,6 2,9 10,5 2,0 10,5 3,0 10,4 2,1 10,4 3,1 10,3 2,2 10,3 3,2 10,2 2,3 10,2 3,3 10,1 2,4 10,1 3,4 10,0 2,5 10,0 3,5





Tabulka II

Srážky pro obsah vlhkosti

Kukuřice a čirok Ostatní obiloviny Obsah vlhkosti (%) Srážky (v EUR/t) Obsah vlhkosti (%) Srážky (v EUR/t) 13,5 1,0 14,5 1,0 13,4 0,8 14,4 0,8 13,3 0,6 14,3 0,6 13,2 0,4 14,2 0,4 13,1 0,2 14,1 0,2





Tabulka III

Srážky pro objemovou hmotnost

Obilovina Objemová hmotnost (kg/hl) Cenové srážky (v EUR/t) Pšenice obecná Méně než 76 až 75 0,5 Méně než 75 až 74 1,0 Méně než 74 až 73 1,5 Ječmen Méně než 64 až 62 1,0





Tabulka IV

Srážky pro obsah bílkovin

Obsah bílkovin (7) (N × 5,7) Cenové srážky (v EUR/t) Méně než 11,5 až 11,0 2,5 Méně než 11,0 až 10,5 5

ČÁST X

Praktická metoda pro výpočet srážky, kterou intervenční agentura použije pro cenu čiroku

1. Výchozí údaje

P = procentní podíl taninu v sušině 0,4 % = procentní podíl taninu, při jehož překročení se použije srážka, 11 % (8) = srážka odpovídající 1 % taninu v sušině.

2. Výpočet srážky

Srážka (vyjádřená v eurech), která se použije pro referenční cenu, se vypočte podle tohoto vzorce:

11 (P - 0,40)

ČÁST XI

Výpočet cenových přirážek a srážek

Cenové přirážky a srážky podle článku 38 se vyjádří v eurech za tunu a použijí se na intervenční cenu obilovin nabídnutých k intervenci tak, že se tato cena vynásobí součtem procent přirážek a srážek stanovených takto:

a) pokud je obsah vlhkosti v obilovinách nabízených k intervenci nižší než 13 % u kukuřice a čiroku a 14 % u ostatních obilovin, použijí se přirážky uvedené v tabulce I části IX této přílohy. Pokud je obsah vlhkosti v uvedených obilovinách nabízených k intervenci vyšší než 13 % a 14 %, použijí se srážky uvedené v tabulce II části IX této přílohy;

b) pokud se objemová hmotnost obilovin nabízených k intervenci odchyluje od poměru hmotnost/objem 76 kg/hl u pšenice obecné a 64 kg/hl u ječmene, použijí se srážky uvedené v tabulce III části IX této přílohy;

c) pokud je procentní podíl zlomků zrn vyšší než 3 % u pšenice tvrdé, pšenice obecné a ječmene a 4 % u kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

d) pokud je procentní podíl nežádoucích zrnových příměsí vyšší než 2 % u pšenice tvrdé, 4 % u kukuřice a čiroku a 5 % u pšenice obecné a ječmene, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

e) pokud je procentní podíl porostlých zrn vyšší než 2,5 %, sníží se cena o 0,05 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

f) pokud je procentní podíl nečistot (Schwarzbesatz) vyšší než 0,5 % u pšenice tvrdé, 1 % u pšenice obecné, ječmene, kukuřice a čiroku, sníží se cena o 0,1 EUR pro každou dodatečnou odchylku o 0,1 %;

g) pokud je procentní podíl zrn pšenice tvrdé bez sklovitého vzhledu vyšší než 20 %, sníží se cena o 0,2 EUR za každé další procento nebo jeho část;

h) pokud je obsah bílkovin v pšenici obecné nižší než 11,5 %, použijí se srážky uvedené v tabulce IV části IX této přílohy;

i) pokud je obsah taninu v čiroku nabízeném k intervenci vyšší než 0,4 % sušiny, použije se srážka, která se vypočte metodou stanovenou v části X této přílohy.

ČÁST XII

Metodika odběru vzorků a analýz u obilovin

1. U jednotlivých šarží obilovin se jakostní vlastnosti zjistí na základě reprezentativního vzorku nabízené šarže, který se skládá ze vzorků odebraných při každé dodávce alespoň z každých 60 tun.

2. Intervenční agentura provede do 20 pracovních dnů od sestavení reprezentativního vzorku na svou odpovědnost analýzu vlastností odebraných vzorků.

3. Referenční metody použité pro stanovení jakosti obilovin k intervenci jsou uvedeny v části IV, V, VI a VII této přílohy.

4. O výsledcích analýz je účastník nabídkového řízení nebo nabízející informován prostřednictvím protokolu o převzetí uvedeného v článku 34.

5. V případě pochybnosti podrobí intervenční agentura dotčené obiloviny nezbytným kontrolám.

(1) Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.

(2) Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5.

(3) % sušiny.

(4) Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 12.

(5) Teplota vzduchu uvnitř sušicí pece.

(6) Výhřevnost sušicí pece by měla být taková, aby pec po přednastavení na teplotu 130 až 133 oC opět dosáhla této teploty nejvýše do 45 minut po vložení maximálního počtu zkušebních vzorků, které se mají sušit současně. Větrání by mělo být takové, aby se během 2 hodin sušení drobnozrnných obilovin (pšenice obecné, pšenice tvrdé, ječmene a čiroku) a během 4 hodin sušení kukuřice, a to všech zkušebních vzorků krupičky nebo případně kukuřice, které se do sušící pece vejdou, výsledky nelišily o více než 0,15 % od výsledků získaných po 3 hodinách sušení drobnozrnných obilovin a 5 hodinách sušení kukuřice.

(7) Procentní podíl v sušině.

(8) Srážka, která se použije pro cenu čiroku na základě obsahu taninu v 1 000 g sušiny:

a) Množství využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku o teoretickém obsahu taninu 0 %: 3 917 kcal.

b) Snížení hodnoty využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku pro dodatečný procentní bod taninu: 419 k cal.

c) Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi maximálním obsahem taninu stanoveným pro čirok přijatý k intervenci a obsahem taninu stanoveným pro čirok standardní jakosti: 1,0 - 0,30 = 0,70.

d) Rozdíl, vyjádřený v procentních bodech, mezi množstvím využitelné energie pro drůbež v 1 000 g sušiny čiroku obsahující 1,0 % taninu a množstvím využitelné energie pro drůbež v čiroku o obsahu taninu odpovídajícím standardní jakosti (0,30 %).