(9)

V období 2011–2012 vyvinulo Polsko v souladu s doporučením Rady značné úsilí v oblasti konsolidace veřejných financí. Avšak vzhledem k tomu, že se celosvětová ekonomická situace zhoršuje, nebyla lhůta pro odstranění nadměrného schodku dodržena a Polsko bude pro jeho nápravu potřebovat více času. Na základě posouzení letošního konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je optimistický. Zejména se očekává, že oproti prognóze útvarů Komise z jara 2013 porostou mnohem rychleji soukromá spotřeba a soukromé investice, což v roce 2013 povede k celkově vyšší míře růstu (1,5 % oproti 1,1 %). Cílem rozpočtové strategie uvedené v konvergenčním programu je snížit do roku 2013 (rok po původní lhůtě vyplývající z postupu při nadměrném schodku, kterou byl rok 2012) schodek na 3,5 % HDP a splnit střednědobý rozpočtový cíl do roku 2016. Konvergenční program však předpokládá snížení celkového schodku pod 3 % HDP až v roce 2015. Rada má s ohledem na značně optimistickou prognózu růstu a projekce příjmů uvedené v konvergenčním programu za to, že fiskální úsilí předpokládané polskými orgány nepovede do konce roku 2013 ke skutečné nápravě nadměrného schodku, jestliže v průběhu roku nebudou přijata dodatečná opatření, která toto úsilí významně podpoří. Konvergenční program vychází z optimistického scénáře a není dostatečně podložen podrobnými opatřeními, aby se nejpozději do roku 2014 spolehlivě zabezpečila náprava schodku. Proto je v letech 2013 i 2014 zapotřebí další úsilí založené na podrobných opatřeních. V období před krizí polské orgány dostatečně nevyužily prostředí pro růst k tomu, aby zreformovaly strukturu veřejných výdajů s cílem zaměřit priority na prorůstové položky. Konvergenční program potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl ve výši –1 % HDP, což odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Podle (nově vypočteného) strukturálního schodku se předpokládá, že do roku 2016 nedojde ke splnění střednědobého rozpočtového cíle, jak vyplývá z konvergenčního programu, jelikož plánovaný roční pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle ve výši 0,3 % HDP (ve strukturálním vyjádření) za rok 2015 a ve výši 0,7 % HDP za rok 2016 není dostatečný. Tempo růstu veřejných výdajů odpovídá po celé programové období při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů hodnotě stanovené v Paktu o stabilitě a růstu. Je možné, že bude zapotřebí dodatečného úsilí i změn ve složení korekce, a to i v závěrečných letech programového období, protože pokrok při plnění střednědobého rozpočtového cíle především závisí na významných škrtech veřejných investičních výdajů a není dostatečně podložen podrobnými opatřeními. Předpokládá se, že veřejný dluh v Polsku během období konvergenčního programu nepřekročí 60 % HDP. Dluh má podle prognózy vnitrostátních orgánů zůstat až do roku 2014/2015 zhruba stejný, tj. mírně nad 55,5 % HDP (v roce 2016 se má snížit), zatímco Komise vzhledem k možným rizikům pro plány konsolidace a položky snižující dluh očekává v roce 2014 zvýšení na přibližně 59 % HDP. Klíčovou otázkou boje proti daňovým únikům je i nadále dodržování daňových předpisů, které kromě toho vyžaduje snížení administrativní zátěže daňových poplatníků a zlepšení efektivity daňové správy. K zajištění úspěšné strategie fiskální konsolidace je zapotřebí, aby byla fiskální konsolidace podpořena komplexními strukturálními reformami.