ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Ve fungování trhu práce došlo k určitému pokroku. Vyšší věk pro odchod do důchodu a další omezení předdůchodového režimu motivují starší lidi, aby setrvali v pracovním procesu nebo se do něj vrátili. Postupné snižování daňového zatížení pomohlo zvýšit míru zaměstnanosti. Vytváření pracovních míst probíhá solidním tempem díky hospodářskému růstu a vyšší nákladové konkurenceschopnosti. Odráží se zde rovněž snížené zdanění práce a zpomalování růstu mezd, jež zvýšily nákladovou konkurenceschopnost práce belgických společností. Řada strukturálních nedostatků však přetrvává. Míra přechodu z nezaměstnanosti nebo neaktivity do zaměstnání je nízká a celkovou míru zaměstnanosti stále zatěžují špatné výsledky specifických skupin. Mezi ně patří osoby s nízkou kvalifikací, mladí lidé, starší pracovníci a osoby z přistěhovaleckého prostředí, jako jsou pracovníci narození mimo EU, ale také druhá generace migrantů. Ukazatele zaměstnanosti osob z přistěhovaleckého prostředí patří k nejhorším v Unii, a to i po zohlednění jiných individuálních charakteristik. Rozdíl v zaměstnanosti v případě osob narozených mimo EU je nejvyšší v Unii: v roce 2016 jejich míra zaměstnanosti ve věkové skupině 20–64 dosahovala 49,1 % ve srovnání se 70,2 % u osob narozených v Belgii; ještě nižší byla u žen narozených mimo EU – 39,1 %. V roce 2015 bylo 50,7 % rezidentů narozených mimo EU ohroženo chudobou a sociálním vyloučením; u osob narozených v Belgii to bylo 17 %. Tyto výrazné diferenciály v zaměstnanosti určitých skupin populace nadále způsobují chronicky nedostatečné využití pracovních sil. Cílem probíhajících regionálních reforem programů nabízejících pobídky k zaměstnání je zracionalizovat systém a přizpůsobit jej individuálním potřebám; je však třeba pravidelně kontrolovat nákladovou efektivitu zvolených variant politiky. Některé koncepční prvky politik zaměřených na cílové skupiny mohou vykazovat efekt náhodného přidělení prostředků a efekt přesunu. Pro efektivitu cílených politik má klíčový význam také koordinace a komunikace mezi různými politickými úrovněmi a v jejich rámci. Zdanění nižších mezd, včetně příspěvků na sociální zabezpečení, a ukončení sociálních dávek při vstupu na trh práce nebo při zvýšení počtu odpracovaných hodin může vytvořit past neaktivity a past nízké mzdy.
(14)

V závěrech Rady o zaměstnatelnosti absolventů vzdělávání a odborné přípravy (11) z roku 2012 se členské státy dohodly stanovit referenční úroveň, že do roku 2020 by mělo být zaměstnáno 82 % absolventů ve věku 20–34 let, kteří ukončili vzdělávání nebo odbornou přípravu nejpozději tři roky před referenčním rokem, a že budou podíl zaměstnaných absolventů vzdělávání a odborné přípravy monitorovat s cílem posílit empirickou základnu pro rozvoj politik v oblasti, kde se vzdělávání a odborná příprava setkávají se zaměstnáním, přičemž členské státy a Komise souhlasily, že budou shromažďovat kvalitativní informace a osvědčené postupy, aby mohly doplnit kvantitativní monitorování a posílit základnu pro fakticky podloženou tvorbu politik.
1.

Členské státy by měly v souladu s nařízením (EU) č. 98/2013 přijmout veškerá nezbytná opatření, aby omezily dostupnost prekurzorů výbušnin pro veřejnost a teroristům znemožnily prekurzory získávat, jakož i zajistily náležité oznamování podezřelých transakcí v celém dodavatelském řetězci. Za tímto účelem by členské státy měly důkladně posoudit, zda jimi zavedený zákaz nebo systém povolování či registrace tyto cíle účinně splňuje. O výsledcích svého posouzení by členské státy měly Komisi informovat do čtyř měsíců od přijetí tohoto doporučení. Tyto informace budou použity při posuzování případných dalších opatření na úrovni EU.
(8)

Podle článku 26 Schengenského hraničního kodexu by měl dotčený členský stát před přijetím rozhodnutí o znovuzavedení nebo prodloužení dočasných hraničních kontrol na vnitřních hranicích posoudit, do jaké míry takové opatření pravděpodobně přispěje k odpovídajícímu řešení hrozby pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost, a posoudit přiměřenost tohoto opatření vzhledem k dané hrozbě, mimo jiné s ohledem na pravděpodobný dopad takového opatření na volný pohyb osob v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Cílené kontroly vycházející z pravidelně aktualizované analýzy rizik a zpravodajských informací by proto přispěly k optimalizaci přínosů kontrol a omezily jejich negativní dopady na volný pohyb.
(9)

Členské státy, které dosud nesplnily své závazky v rámci stávajících programů, by tak měly neprodleně učinit. Veškeré závazky, které nebudou splněny po uplynutí obou programů, by měly být převedeny do následujícího období přijímání závazků v oblasti přesídlování a měly by doplnit nové závazky, které členské státy přijmou.
1.

Členské státy by měly vypracovat a zavést dlouhodobé strategie profesionalizace v oblasti zadávání veřejných zakázek přizpůsobené jejich potřebám, zdrojům a správní struktuře, a to buď samostatně, nebo jako součást širšího systému profesionalizace veřejné správy. Cílem je přilákat, rozvíjet a udržet si pracovníky s potřebnými dovednostmi, zaměřit se na výkonnost a strategické výsledky a co nejlépe využívat dostupné nástroje a techniky. Tyto strategie: a) by se měly týkat všech příslušných účastníků procesu zadávání veřejných zakázek a realizovat se prostřednictvím inkluzivního procesu na celostátní, regionální a místní úrovni; b) by se měly koordinovat s ostatními politikami v celém veřejném sektoru a c) měly by zhodnotit vývoj v ostatních členských státech a na mezinárodní úrovni.
(7)

Nedávné zvýšení zaměstnanosti lze do značné míry připsat zvýšenému počtu osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou a samostatně výdělečně činných osob. Vysoký a rostoucí podíl osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou, jakož i rychlé zvýšení počtu samostatně výdělečně činných osob bez zaměstnanců jsou zaznamenávány v kontextu velkých rozdílů v platných pracovněprávních předpisech, ochraně práce, jakož i rozdílů v právních předpisech v oblasti daní a sociálního zabezpečení. Třebaže byla přijata jistá opatření, některé z těchto faktorů stále vytvářejí pro zaměstnance finanční pobídku, aby začali pracovat jako osoby samostatně výdělečně činné, nebo zvýhodňuje jejich zaměstnávání na základě smlouvy na dobu určitou. To může mít účinky obzvláště narušující okraj trhu práce a mohlo přispět k zaznamenané nízké úrovni souhrnného růstu reálných mezd. Osoby samostatně výdělečně činné mají častěji nedostatečné pojištění proti invaliditě a nezaměstnanosti a důchodové pojištění. To by v dlouhodobém horizontu mohlo mít dopad na udržitelnost systému sociálního zabezpečení. Prosazování opatření k boji proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti je pozastaveno až do roku 2018. Zaměstnanost osob přistěhovaleckého původu představuje i nadále významný problém. Míra zaměstnanosti migrantů narozených mimo EU je o 20 procentních bodů nižší než osob narozených v Nizozemsku, což lze jen z malé části vysvětlit rozdíly ve věku a dosaženém vzdělání.
(9)

Výdaje na důchody a výdaje zdravotní péči představují vzhledem k rychle stárnoucímu obyvatelstvu středně vysoké riziko z hlediska fiskální udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Veřejné výdaje Rakouska na důchody jsou ve srovnání s ostatními členskými státy relativně vysoké a očekává se, že do roku 2060 vzrostou o 0,5 procentního bodu HDP. V průměru se přitom v Unii za stejné období očekává pokles o 0,2 procentního bodu HDP. Skutečný věk odchodu do důchodu zůstává navzdory nedávným reformám nízký a je jednou z hlavních příčin vyšších výdajů na důchody. Tento věk – vyjádřený jako průměrný věk odchodu z trhu práce – činí 62 let a 6 měsíců u mužů a 61 let u žen, což je pod unijním průměrem 63 let a 7 měsíců u mužů a 62 let a 7 měsíců u žen (2014). Současný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen (60 let) navíc patří mezi nejnižší v Unii, přičemž s věkem u mužů začne být harmonizován až v roce 2024. Navázání zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na změny střední délky života by v kontextu stárnoucí populace přispělo k zajištění udržitelnosti důchodů, také zvýšením skutečného věku odchodu do důchodu.
(9)

Kyperský veřejný sektor vydává na mzdy jednu z nejvyšších částek v eurozóně (vyjádřeno jako procento HDP) a je stále neefektivní. V rámci makroekonomického ozdravného programu byla předložena a se sociálními partnery odsouhlasena celá řada reforem, jejichž cílem je tento problém řešit. K těmto reformám patřil návrh zavedení závazného stálého mechanismu, kterým by se omezil růst mezd zaměstnanců veřejného sektoru, nebo komplexní reforma veřejné správy. S výjimkou nedávno přijatého reformního právního předpisu o mobilitě zaměstnanců veřejného sektoru však přijetí těchto legislativních reforem naráží na překážky, zejména po zamítavém hlasování Sněmovny reprezentantů v prosinci 2016. Do jeho přijetí v závazné formě se mechanismus omezení růstu mezd ve veřejném sektoru provádí podle dohod o kolektivním vyjednávání a je platný do roku 2018.
(14)

V irském hospodářství existuje rozdělení mezi ponejvíce malé a střední firmy v irském vlastnictví a velké nadnárodní společnosti působící v této zemi. Vazby mezi nadnárodními společnostmi a firmami v irském vlastnictví zůstávají omezené. Vývozní výkonnost a profil vývozu těchto dvou typů podniků se podstatně liší, přičemž rozdíl v jejich produktivitě se zvětšuje. Firmy v irském vlastnictví mají slabší profil vývozu než nadnárodní společnosti usazené v Irsku. Ve vývozu se tyto firmy silně soustředí na určitá odvětví a cílové země, což zvyšuje jejich zranitelnost vůči otřesům. V situaci, kdy by diverzifikace vývozu a vývozních destinací pomohla stabilizovat výkonnost irských firem, by investice do inovací podpořily jejich produktivitu a vývozní potenciál. Výdaje na veřejný výzkum a vývoj jsou stále nízké. Plné provedení opatření na posílení veřejného výzkumu a vývoje, zejména opatření na podporu inovační kapacity malých a středních podniků, je podmíněno návratem k trendu nepřetržitých investic. Ke stimulaci inovací v malých a středních podnicích by se inovační politiky mohly více orientovat na přímější formy financování. Stát při podpoře podnikového výzkumu a vývoje stále častěji využívá daňových dobropisů na výzkum a vývoj. Cílenější kombinace politik s přímějším financováním by dokázala lépe reagovat na potřeby mladých irských inovativních firem i využít příležitostí, jež plynou z velké investiční síly nadnárodních společností. Zjednodušil by se tak přístup ke globálním hodnotovým řetězcům a urychlilo přelévání znalostí.
(10)

Žádost o flexibilitu pro strukturální reformy se týká reforem trhu práce, zejména Paktu pro konkurenceschopnost a důchodové reformy. Pro více než 90 % zaměstnanců pakt zmrazí mzdy na dobu dvanácti měsíců a bez náhrady trvale navýší roční pracovní dobu o 24 hodin. Kromě toho budou zaměstnanci trvale platit větší podíl příspěvků na sociální zabezpečení. Aby zaměstnancům kompenzovala zmrazení mezd a zvýšené náklady, finská vláda přistoupila k trvalému snížení daní z příjmu z výdělečné činnosti od roku 2017. Důchodovou reformou se do roku 2027 zvýší minimální věk pro odchod do důchodu z 63 na 65 let, a poté bude věk pro odchod do důchodu záviset na střední délce života. Obě tyto reformy začaly platit v roce 2017. Lepší nákladová konkurenceschopnost v důsledku Paktu pro konkurenceschopnost by mohla vést k vyšší zaměstnanosti a zvýšení reálného HDP zhruba o 1,5 % až 2 % podle návrhu rozpočtového plánu na rok 2017. Vzhledem k povaze opatření panuje nejistota ohledně odhadů týkajících se zaměstnanosti či HDP, ale zdá se, že jsou do značné míry realistické. Tyto reformy budou mít proto pozitivní dopad na udržitelnost veřejných financí. Z výsledků podrobného posouzení odhadu mezer výstupu pro rok 2017, které bylo provedeno na základě prognózy Komise z jara 2017, nadto vyplývá, že Finsko v roce 2017 splní minimální referenční hodnotu. Další zárukou dodržení 3 % referenční hodnoty pro schodek HDP je veřejný závazek finské vlády, že v případě nutnosti přijme v roce 2017 další opatření s cílem zajistit dodržování fiskálních pravidel, včetně dodržení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP stanovené Smlouvou. Na základě těchto skutečností lze Finsko v současnosti považovat za způsobilé pro udělení požadované dočasné odchylky ve výši 0,5 % HDP v roce 2017, pokud odpovídajícím způsobem provede schválené reformy, jejichž provádění bude předmětem sledování v rámci evropského semestru.
(10)

Dluh podniků zůstává vysoký (mnohem vyšší než v jiných srovnatelných zemích), zatěžuje rozvahy podniků a mohl by omezovat poptávku po úvěrech a investice ve střednědobém horizontu. Aby bylo možné snížit stále vysoký objem podnikových úvěrů v selhání, bulharské orgány by měly usnadnit proces snižování ztrát pro banky pomocí vytvoření komplexního souboru nástrojů. Například urychlení reformy insolvenčního rámce by zlepšilo právní prostředí pro řešení nedobytných pohledávek a poskytlo příležitosti pro mimosoudní restrukturalizaci. Kromě insolvenčního rámce by tento soubor nástrojů mohl zahrnovat doporučení v rámci dohledu nad bankami s mimořádně vysokým objemem úvěrů v selhání. Mohl by rovněž zahrnovat opatření na větší transparentnost údajů o kvalitě aktiv, a pomoci tak prohloubit sekundární trh s úvěry v selhání.
(15)

Úvěrové podmínky se na straně nabídky i poptávky postupně zlepšují, ale přístup k financování pro malé a střední podniky je stále třeba zlepšit. Procentní podíl portugalských malých a středních podniků, kterým se nepodařilo získat požadované úvěry v plné výši, vzrostl z 34 % na 42 % oproti klesajícímu průměru Unie, který v roce 2016 dosáhl 30 %. Inovativním a konkurenceschopným podnikům s velkým potenciálem růstu by pomohl lepší přístup ke kapitálu. To by snížilo jejich závislost na dluhovém financování a zlepšilo jejich přístup k finančním prostředkům, čímž by se podnikům pomohlo při jejich expanzi a pronikání na mezinárodní trhy. Rozdíl v nákladech na kapitál mezi investicemi financovanými na dluh a investicemi financovanými prostřednictvím vlastního kapitálu byl v roce 2016 pátý nejvyšší v Unii a značně nad průměrem Unie. Ačkoli změny daňového režimu omezily pobídky k dluhovému financování, je ještě příliš brzy na to, aby byl vidět jakýkoli dopad na relativně vysokou míru zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob. V červenci 2016 zahájily orgány program Capitalizar zaměřený zejména na podporu soukromých investic. Program zavádí nové úvěrové linky pro malé a střední podniky, vytváří zvláštní fondy, které by se podílely na soukromých investicích, a zavádí změny v daňovém režimu na podporu investic. Současně vláda zavedla další program (Programa Semente), jehož cílem je poskytovat finanční prostředky pro začínající podniky a malé podniky v raných fázích jejich podnikání (předstartovní kapitál). Tento program jim pomůže získat financování prostřednictvím vlastního kapitálu, neboť poskytuje daňové úlevy na dobu nejvýše tří let jednotlivým investorům, kteří nakoupí podíly v těchto podnicích. Oba programy by měly zlepšit financování podniků v Portugalsku za předpokladu, že se urychleně přistoupí k jejich plné realizaci.
(7)

Pro arsen, olovo, kadmium a rtuť v krmivech jsou maximální obsahy stanoveny podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES (6). Jelikož se některé druhy mořských řas používají jako krmivo, měl by se rovněž zkoumat obsah kovů v těchto druzích, a to jak z důvodu zdraví zvířat, tak s ohledem na přenos těchto kovů do potravin živočišného původu.
12.

Společný soubor pravidel řízení pro projekty v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. f) rozhodnutí (SZBP) 2017/2315, jejž by mohly zúčastněné členské státy účastnící se jednotlivého projektu podle potřeby danému projektu přizpůsobit, by měl být přijat Radou do června roku 2018. Měl by poskytnout rámec, který zajistí soudržné a konzistentní provádění projektů stálé strukturované spolupráce, a obsahovat postupy pro pravidelné informování Rady o vývoji jednotlivých projektů v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 a s cílem umožnit Radě provádět potřebný dohled. V tomto ohledu by měly být rovněž dále upřesněny úlohy a povinnosti zúčastněných členských států, jakož i sekretariátu, případně včetně úlohy pozorovatelů. Tento rámec by měl rovněž stanovit všeobecné pokyny pro účastníky při navrhování vhodných opatření pro řízení každého projektu v souladu s čl. 5 odst. 3 rozhodnutí (SZBP) 2017/2315. V této souvislosti se Rada rovněž do června 2018 vrátí k otázce koordinačních funkcí zúčastněných členských států v rámci projektů.
14.

Členské státy se vyzývají, aby v případech, kde je to vhodné, usnadnily mimosoudní řešení sporů týkajících se odstranění nebo znemožnění přístupu k nezákonnému obsahu. Všechny mechanismy pro mimosoudní řešení sporů by měly být snadno přístupné, efektivní, transparentní a nestranné a měly by zajistit, že řešení jsou spravedlivá a v souladu s platnými právními předpisy. Pokusy o urovnání sporů mimosoudní cestou by neměly mít vliv na přístup dotčených stran k soudnímu řízení.
(8)

Několik členských států oznámilo, že je připraveno zahájit širokou veřejnou diskusi o budoucnosti Evropy, a tyto vnitrostátní dialogy již v četných členských státech probíhají. Zapojením občanů v celé Evropě a pořádáním informačních akcí organizovaných podle odpovídajících politických struktur a postupů by mohly členské státy napomoci zvýšit povědomí občanů o významu jejich hlasu při určování vize, která by nejlépe rozvíjela evropský projekt. Tyto akce by měly probíhat v období mezi zasedáním vedoucích představitelů 23. února 2018 a summitem v Sibiu 9. května 2019, těsně před volbami do Evropského parlamentu, kdy by hlavy států nebo vlád měly vyvodit závěry ohledně dalších kroků pro Unii.
(2)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Lotyšsko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby bylo doporučení pro eurozónu, které je promítnuto do níže uvedených doporučení, zejména do doporučení č. 1 a 2, plně a včas provedeno.
(8)

V roce 2017 pokračovalo oživení chorvatského trhu práce. Míra zaměstnanosti a ekonomické aktivity přesto stále zůstává výrazně pod průměrem Unie, což brzdí potenciální růst. K dnešnímu dni je zákonný věk pro odchod do důchodu stanoven na 62 let pro ženy a 65 let pro muže. Sbližování a zvyšování zákonného věku pro odchod do důchodu je pomalé a až od roku 2038 by měli muži i ženy do důchodu odcházet ve věku 67 let. Kromě toho mohou starší pracovníci využívat mnoha způsobů předčasného odchodu do důchodu a důchodový systém zahrnuje řadu zvláštních důchodových režimů, jež poskytují příznivější podmínky pro odchod do důchodu. Pečovatelské povinnosti žen dále přispívají k jejich nízké účasti na trhu práce. Výsledná krátká průměrná délka pracovního života vede k nízké současné i budoucí přiměřenosti důchodů a riziku chudoby ve stáří. Oznámená opatření na podporu delšího pracovního života dosud nebyla provedena.
(15)

Byla zavedena řada opatření zahrnutých do vnitrostátní strategie pro zadávání veřejných zakázek. Vnitrostátní orgány by však měly vynaložit větší úsilí a zajistit jejich účinné provádění. Podle podniků a nevládních organizací se prostředí veřejných zakázek již začalo celkově zlepšovat. Obavy však stále vyvolává nedostatečná transparentnost a korupce. Větší využívání přímého zadávání zakázek a vysoký počet jednotných nabídek by mohl výrazně ohrozit účinnost systému a transparentnost. Probíhá první nezávislé hodnocení nových kontrolních funkcí agentury pro zadávání veřejných zakázek. K zajištění další optimalizace kontrolních funkcí agentury by byly nezbytné pravidelné aktualizace. Zbývající problémy se správní kapacitou, a to i na místní úrovni, vyžadují další úsilí o profesionalizaci a normalizaci, jakož i řádné zvážení možností, které nabízejí centrální zadavatelé. Soustředění poptávky by také mohlo přispět ke zlepšení účinnosti a přinést úspory v systému veřejných zakázek ve zdravotnictví. Je třeba dále hledat řešení, jak předcházet zpožděním u významných veřejných projektů.
(6)

Pokud jde o fiskální udržitelnost, Česká republika v dlouhodobém výhledu nadále čelí středně velkým rizikům. Náklady související se stárnutím obyvatelstva představují výzvu v oblasti zdravotní i dlouhodobé péče, ovšem zvláštní pozornost by měla být věnována změnám důchodového systému. Aktualizované projekce výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva ukazují na vyšší růst, než bylo uvedeno ve Zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2015. Očekává se, že výdaje na důchody vzrostou z hodnoty 8,2 % HDP v roce 2016 na 10,9 % HDP v roce 2070. Tento očekávaný vyšší nárůst výdajů na důchody odráží zejména zastropování zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na úrovni 65 let. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu totiž není automaticky navázán na střední délku života; namísto toho má uvedený strop počínaje rokem 2019 každých pět let přezkoumávat vláda. Jelikož je přezkum věku odchodu do důchodu ponechán na uvážení vlády, není v současných projekcích výdajů na důchody zohledněn. Kromě toho je nyní valorizace důchodů velkorysejší, neboť se při ní započítává 50 % růstu reálných mezd namísto dříve používaných 33 %. Dopad těchto změn na výdaje v roce 2070 představuje 2 procentní body HDP. Ukazatele udržitelnosti zhoršují i další aktuálně projednávané změny, jako například zvýšení základní výměry důchodu a vyšší důchody pro starší důchodce. Veřejné výdaje na zdravotní péči by se podle předpovědí měly v dlouhodobém horizontu zvýšit o 1,1 procentního bodu HDP, což je více než odhadovaný průměrný nárůst v Unii ve výši 0,9 procentního bodu. V této souvislosti je třeba zmínit, že existují známky neefektivního využívání zdrojů v ambulantní a nemocniční péči.
(9)

S ohledem na míru celkového veřejného dluhu Portugalska vyšší než 60 % HDP a očekávanou produkční mezeru ve výši 1,3 % HDP by nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí neměla v roce 2019 překročit 0,7 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP plynoucí z požadavků na základě společně dohodnuté korekční matice podle Paktu o stabilitě a růstu. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku v roce 2019 a v celém období let 2018 a 2019. Zároveň se předpokládá, že Portugalsko v letech 2018 a 2019 dodrží přechodné pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu by měla být od roku 2018 přijata nezbytná opatření. Bylo by obezřetnou reakcí využít případné neočekávané příjmy k dalšímu snižování míry veřejného dluhu.
(2)

Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Švédsku pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Švédsko učinilo v plnění jemu určenému doporučení přijatému Radou dne 11. července 2017 (3), v přijímání opatření v návaznosti na jemu určená doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů Švédska v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickou nerovnováhou. Zejména nadhodnocené ceny nemovitostí spolu s trvalým růstem zadlužení domácností vytváří riziko případné nekontrolované korekce. Již nyní vysoký dluh domácností stále roste. Ceny nemovitostí se zvyšují rychle a prakticky nepřetržitě zhruba dvacet let. Negativní růst byl zaznamenán v posledním čtvrtletí roku 2017. Ukazatele ocenění přesto naznačují, že ceny nemovitostí zůstávají ve vztahu k fundamentálním veličinám velmi vysoké. Ačkoli se banky zdají být přiměřeně kapitalizovány, mohl by být finanční sektor rovněž dotčen případnou nekontrolovanou korekcí, neboť banky mají stále větší expozici vůči hypotékám domácností. V takovém případě by mohlo vzhledem k systémovým finančním vazbám nastat šíření do sousedních zemí. V posledních letech byla přijata opatření k omezení růstu hypotečních dluhů a ke zvyšování bytové výstavby. Provedená politická opatření však dosud nedostačují k řešení nadhodnocování v odvětví bydlení a přetrvávají hlavní nedostatky v některých politikách, zejména pokud jde o daňové pobídky k vlastnictví nemovitostí a fungování nabídky bydlení a trhu s nájemním bydlením.