ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(19)

Česko patří k zemím, kterých by se mohly zvláště dotknout technologické změny a které v tomto směru potřebují značné investice. Digitální transformace bude vyžadovat podporu (mimo jiné v průmyslu a ve službách) prostřednictvím cílených investic do inteligentních řešení a dovedností. Byl splněn cíl spočívající v plném pokrytí pevným širokopásmovým připojením, ale mobilní širokopásmové připojení je stále relativně drahé. Zpoždění v rozvoji infrastruktury by mohlo dopadnout zejména na zranitelné skupiny a strukturálně slabé regiony, u kterých existuje větší riziko izolace. To by se mohlo negativně promítnout i do sledování a tlumení epidemie. Mají-li být uspokojeny potřeby v oblasti připojení, jsou zapotřebí investice do sítí s velmi vysokou kapacitou (pevných i mobilních) a patřičná opatření na straně poptávky. Pro dosažení tohoto cíle bude mít zásadní význam včasné přidělení spektra 5G za předvídatelných, investičně příznivých podmínek. Rozvoj superrychlých širokopásmových služeb brzdí malá poptávka, která je dána četnými proměnnými, například cenou připojení, kupní silou obyvatelstva nebo věkem a vzděláním lidí. České orgány jsou odhodlány rozvíjet a integrovat nové digitální technologie, ale překážkou je i nadále nízká úroveň dovedností. České orgány jsou rovněž odhodlány podporovat řešení založená na umělé inteligenci, ale i přes úsilí vlády v této oblasti Česko stále zaostává za předními členskými státy, pokud jde o výzkumné a patentové činnosti v této oblasti.
(2)

Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5). Dne 17. prosince 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/2169, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (6). Dne 28. ledna 2021 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2021/89, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (7). Dne 2. února 2021 přijala Rada doporučení (EU) 2021/132, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, které nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (8), a dne 6. května 2021 doporučení (EU) 2021/767, (9) kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, které nejsou nezbytně nutné.
„6a.

Aniž je dotčen bod 6 písm. a) a b), pokud členské státy přijímají doklad o očkování za účelem upuštění od cestovních omezení s cílem omezit šíření onemocnění COVID-19, měly by v zásadě zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o cestující ze třetích zemí, kteří nejpozději 14 dnů před vstupem do prostoru EU+ obdrželi poslední doporučenou dávku jedné z očkovacích látek proti COVID-19 registrovaných v EU podle nařízení (ES) č. 726/2004. Členské státy by rovněž mohly zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pro cestující, kteří nejpozději 14 dnů před vstupem do prostoru EU+ obdrželi poslední doporučenou dávku jedné z očkovacích látek proti COVID-19, u níž byl dokončen proces zařazení na seznam WHO k nouzovému použití. Za tímto účelem by cestující, kteří chtějí podniknout cestu do členského státu, jež není nezbytně nutná, měli disponovat platným dokladem o očkování proti onemocnění COVID-19. Členské státy by mohly přijímat certifikáty o očkování vydané třetími zeměmi obsahující alespoň minimální soubor údajů, jako je totožnost dané osoby, druh vakcíny a datum jejího podání, v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s přihlédnutím k tomu, zda jsou schopny ověřit pravost, platnost a integritu certifikátu a to, zda obsahuje všechny relevantní údaje. Pokud rozhodnou zrušit omezení pro cestující disponující platným dokladem o očkování proti onemocnění COVID-19, měly by členské státy případ od případu brát v úvahu vzájemnost uznávanou v prostoru EU+.“
(13)

Členské státy by měly podnikům povolit zpětný převod ztrát alespoň do předchozího zdaňovacího roku, tj. do roku 2019. Aby však daňoví poplatníci mohli využít vůči dříve zaplaceným daním plnou výši svých ztrát, mohou členské státy tento zpětný převod prodloužit až o předchozí tři roky, tj. do roku 2017. Z tohoto prodlouženého období zpětného převodu v délce až tří let mohou mít prospěch zejména menší podniky s nižšími zisky.
(1)

Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“). Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5). Dne 17. prosince 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/2169, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (6). Dne 28. ledna 2021 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2021/89, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (7).
9)

Členské státy by měly zajistit, aby výsledky dohledu nad odpadními vodami byly neprodleně elektronicky zaslány příslušným orgánům veřejného zdraví a poté evropské platformě pro výměnu, jakmile bude funkční. Pro účely dohledu v rámci včasného varování by měly být výsledky každého vzorku zaznamenány co nejdříve, a to nejlépe do 48 hodin po odběru vzorků.
6.

Členské státy by měly využívat pobídky k zaměstnávání a přechodům, které podpoří vytváření kvalitních pracovních míst a zaměstnatelnost pracovníků a budou doprovodným opatřením pro přechody na trhu práce od upadajících odvětví do rozvíjejících se odvětví, včetně zelených a digitálních odvětví. Tyto režimy by měly být cílené a dočasné, přičemž podpora by se měla postupem času ukončovat; měly by obsahovat odpovídající záruky, kterými se zajistí, že nově vytvořená pracovní místa jsou životaschopná a po ukončení pobídek zůstanou zachována. Měly by také obvykle obsahovat silnou složku odborné přípravy důležité z hlediska potřeb trhu práce a v příslušném případě zohledňovat regionální rozměr potřeb trhu práce.
7)

Za nový bod 7 se vkládá nový bod, který zní: „Členské státy by měly vytvořit formulář pro trasování cestujících a vyžadovat jej od osob vstupujících do EU v souladu s platnými požadavky na ochranu údajů. Vytváří se společný evropský formulář pro trasování cestujících, který by členské státy mohly používat. Kdykoli je to možné, měl by být pro informace k trasování cestujících použit digitální formát, aby se zjednodušilo zpracování a urychlilo trasování kontaktů, a to při současném zajištění rovného přístupu pro všechny státní příslušníky třetích zemí.“
„19b.

Kromě výjimek uvedených v bodě 19a by členské státy neměly vyžadovat, aby test nebo karanténu / domácí izolaci podstoupily osoby, které denně nebo často cestují přes hranice za účelem práce, podnikání, vzdělávání, za rodinou, zdravotní péčí nebo za účelem poskytování péče, zejména osoby vykonávající zásadní funkce nebo důležité pro kritickou infrastrukturu. Je-li v těchto regionech zaveden požadavek na testování přeshraničních cest, měla by být četnost testů u těchto osob přiměřená. Pokud je epidemiologická situace na obou stranách hranice srovnatelná, neměl by být stanoven žádný požadavek na testování související s cestováním. Osoby, které tvrdí, že jejich situace spadá do působnosti tohoto bodu, by mohly být povinny předložit za tímto účelem písemné doklady nebo předložit prohlášení.“
(1)

Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“). Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052 ze dne 16. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144 ze dne 30. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551 ze dne 22. října 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5). Dne 17. prosince 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/2169 ze dne 17. prosince 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (6).
6.

Zvážit použití rychlých testů na antigen zejména v těchto situacích a prostředích: a) Diagnóza onemocnění COVID-19 mezi symptomatickými případy bez ohledu na prostředí nebo situaci. Rychlé testy na antigen by měly být použity během prvních 5 dnů po nástupu příznaků, kdy je virová zátěž nejvyšší. Pacienti přijatí do nemocnic nebo rezidenti přijatí do zařízení sociální péče, kteří vykazují příznaky odpovídající onemocnění COVID-19, by měli být testováni pokud možno při přijetí. b) Kontakty potvrzených případů: rychlé testování na detekci antigenu asymptomatických kontaktů by mělo být provedeno co nejdříve, a to během prvních 7 dnů po kontaktu, v souladu s příslušnými pokyny. c) Klastry – pro včasnou detekci a izolaci případů. V této souvislosti je důležité provádět screening symptomatických i asymptomatických případů. d) Screening ve vysoce rizikových oblastech a uzavřených prostředích, jako jsou nemocnice, jiná zdravotnická zařízení, zařízení dlouhodobé péče, např. domovy důchodců a pečovatelské domy nebo rezidenční zařízení pro osoby se zdravotním postižením, školy, věznice, zajišťovací zařízení či jiné infrastruktury pro přijímání žadatelů o azyl a migrantů a zařízení pro bezdomovce. Opakovaný screening by se měl provádět pokud možno každé 2–4 dny a alespoň první pozitivní výsledek zjištěný rychlým testováním na detekci antigenu by měl být potvrzen testem RT-PCR. e) V epidemiologických situacích nebo v oblastech, kde je podíl pozitivity testů vysoký nebo velmi vysoký (např. > 10 %), lze v souladu s vnitrostátními pravomocemi rychlé testy na antigen použít pro screening celé populace, přičemž je třeba vzít v úvahu a zavést vhodný systém hodnocení pro měření dopadu. Za tímto účelem je třeba určit specifické intervaly pro opakované testování. ECDC při tom bude podporovat členské státy zveřejňováním aktualizovaných pokynů pro testování na COVID-19, v nichž budou pojednány výhody a problémy testování celé populace a používání rychlých testů na antigen v této souvislosti.
(6)

Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.
(18)

Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Pokud by byl Rumunsku poskytnut jeden rok navíc, což by bylo v souladu s pravidlem stanoveným v čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by to velmi výraznou fiskální korekci, což by vedlo k významným ztrátám na výstupu, a mohlo tak ohrozit hospodářské oživení po pandemii COVID-19. Ačkoli postup korekce s lhůtou pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 stále vyžaduje podstatné každoroční úpravy, znamenal by postupné úsilí rozložené do více kroků a nastolil by správnou rovnováhu mezi fiskální konsolidací a podporou hospodářského oživení. Nový postup korekce zohledňuje rovněž změněnou fiskální situaci, včetně rozpočtového vývoje v roce 2020 a nové rozpočtové strategie zavedené rumunskou vládou. Trvalé odstranění nadměrného schodku by pomohly zajistit reformy, mimo jiné i ty, které zlepšují správu veřejných financí. S ohledem na tyto úvahy a v souladu se směry fiskální politiky stanovenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2021 je stanovení lhůty pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 odůvodněné.
(4)

Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. S přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a k Nástroji pro oživení a odolnost by si celkové nastavení fiskální politiky mělo v letech 2021 a 2022 zachovat podpůrný charakter. Vzhledem k tomu, že se ve druhé polovině roku 2021 očekává postupná normalizace hospodářské činnosti, měly by být fiskální politiky členských států v roce 2022 zároveň více diferencovány. Fiskální politiky členských států by měly zohledňovat stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Vzhledem k tomu, že je třeba v Unii podporovat udržitelné oživení, měly by členské státy s nízkým rizikem pro udržitelnost zaměřit své rozpočty tak, aby byla v roce 2022 zachována podpůrná fiskální politika, a to s přihlédnutím k dopadu Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy s vysokou mírou zadlužení by měly provádět obezřetnou fiskální politiku, zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů a využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších vysoce kvalitních investičních projektů a strukturálních reforem. V období po roce 2022 by fiskální politiky měly i nadále zohledňovat sílu oživení, míru hospodářské nejistoty a aspekty fiskální udržitelnosti. K zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu přispěje změna orientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, mimo jiné i tím, že budou v patřičnou dobu postupně ukončována podpůrná opatření.
(14)

Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v konvergenčním programu z roku 2021 se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 4,4 % v roce 2023 na 2,9 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí podle plánu již nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle konvergenčního programu z roku 2021 se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu Unie (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,6 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie by se měl zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP (9). Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP. Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5 ¾ % (10). V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Rumunska podpořit.
(4)

V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.
(1)

V důsledku krize způsobené pandemií COVID-19 zažilo hospodářství eurozóny v první polovině roku 2020 náhlou a hlubokou recesi. Přes silné hospodářské oživení ve třetím čtvrtletí roku 2020, které doprovázelo zrušení opatření proti šíření nákazy, nárůst počtu onemocnění COVID-19 a nová opatření proti šíření nákazy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020 dále zvýšily nejistotu a ukázaly, že eurozóna je i nadále zranitelná vůči přetrvávající zdravotní krizi. Krize COVID-19 vyvolala řadu velkých otřesů na straně poptávky a nabídky, což se podle hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2020 promítlo do očekávaného poklesu hrubého domácího produktu (HDP) v roce 2020 o 7,8 %. Proto se předpokládá, že oživení v roce 2021 bude pomalejší, než se původně očekávalo, a velká mezera výstupu ve výši přibližně –7,0 % potenciálního HDP eurozóny v roce 2020 se do konce roku 2021 neuzavře. Co do hospodářského výhledu přetrvává značná nejistota související s vývojem pandemie COVID-19 a změnami chování hospodářských subjektů. Rychlá opatření na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie včetně dohody, jíž Evropská rada dosáhla ohledně nástroje pro obnovu Next Generation EU, značně pomohla vyrovnat některé negativní důsledky otřesu stran poptávky a nabídky a stabilizovat trhy. Soukromá spotřeba i investice byly silně zasaženy, což mělo negativní dopad na ceny a mzdy. Vyhlídky na trhu práce se rovněž zhoršily, což přerušilo příznivý vývoj za posledních sedm let. Nárůst nezaměstnanosti byl dosud mírněn úspěšným prováděním ambiciózních politických opatření ve všech členských státech, jako jsou režimy zkrácené pracovní doby a další podpůrné politiky s cílem zabránit hromadnému propouštění a velkým ztrátám příjmů, a souvisejícím poklesem celkového počtu odpracovaných hodin a míry ekonomické aktivity.
(12)

Společné prohlášení nazvané „Overcoming poverty and social exclusion – mitigating the impact of COVID-19 on families – working together to develop prospects for strong children“ („Překonat chudobu a sociální vyloučení – zmírnit dopad pandemie COVID-19 na rodiny – spolupracovat na rozvoji vyhlídek pro silné děti“), které v prosinci 2020 podepsalo 24 ministrů Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, vyzývalo k vytvoření evropské záruky pro děti založené na zásadách a integrovaném přístupu uvedeném v doporučení 2013/112/EU a v evropském pilíři sociálních práv. Ministři znovu potvrdili, že pro děti ohrožené chudobou nebo sociálním vyloučením má přístup k bezplatné zdravotní péči, bezplatnému vzdělávání, dostupnému předškolnímu vzdělávání a péči, důstojnému bydlení a přiměřené výživě zásadní význam.
„Kromě výjimek uvedených v bodě 19a by členské státy neměly vyžadovat, aby test nebo karanténu / domácí izolaci podstoupily osoby, které denně nebo často cestují přes hranice za účelem práce, podnikání, vzdělávání, za rodinou, zdravotní péčí nebo za účelem poskytování péče, zejména osoby vykonávající zásadní funkce nebo důležité pro kritickou infrastrukturu. Je-li v těchto regionech zaveden požadavek na testování u přeshraničních cest, četnost a druh testů u těchto osob by měly být přiměřené a měly by umožňovat výjimky uvedené v bodech 17aa a 17ab. Pokud je epidemiologická situace na obou stranách hranice srovnatelná, neměl by být stanoven žádný požadavek na testování související s cestováním. Osoby, které tvrdí, že jejich situace spadá do působnosti tohoto bodu, by mohly být požádány, aby za tímto účelem předložily písemné doklady nebo prohlášení.“.
3)

Předpokládá se následující harmonogram provádění tohoto doporučení: a) do září 2021: dohoda o procesu a pracovních postupech, zahájení postupu shromažďování dat od členských států a diskuse o návrhu technické architektury; b) do prosince 2021: dohoda o návrhu technické architektury; c) do června 2022, určení konkrétní technické architektury, norem a referencí, pokynů a osvědčených postupů pro: 1) poskytování a výměnu atributů identity; 2) funkčnost a bezpečnost peněženek evropské digitální identity; 3) budování důvěry v peněženky evropské digitální identity včetně ověřování identity; 4) správu; d) do 30. září 2022: dohoda mezi členskými státy, v úzké spolupráci s Komisí, o souboru nástrojů pro provádění rámce pro evropskou digitální identitu zahrnujícím komplexní technickou architekturu a referenční rámec, společné normy a technické reference a pokyny a osvědčené postupy; e) do 30. října 2022: zveřejnění souboru nástrojů Komisí.
4)

V doporučení Rady se stanoví, že členské státy by měly od 1. července 2020 postupně a koordinovaně zrušit dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, pokud jde o rezidenty třetích zemí uvedených v příloze I doporučení Rady. Seznam třetích zemí uvedený v příloze I by měla Rada každé dva týdny přezkoumat a případně aktualizovat, a to po důkladné konzultaci s Komisí a příslušnými agenturami a útvary EU na základě celkového posouzení založeného na metodice, kritériích a informacích uvedených v doporučení Rady.
5.

Orgány dozoru nad trhem by měly neprodleně informovat Komisi a ostatní členské státy o všech případech, kdy identifikují nevyhovující OOP nebo zdravotnické prostředky. V případě OOP by se to mělo realizovat prostřednictvím Informačního a komunikačního systému pro dozor nad trhem (ICSMS). Pokud jsou výrobky shledány nebezpečnými a byla-li proti takovým výrobkům, které nezajišťují dostatečnou ochranu, přijata opatření, měly by orgány dozoru nad trhem tato opatření oznámit v systému pro rychlou výměnu informací o nebezpečných spotřebních výrobcích (Safety Gate/RAPEX).