(9)

Nové hodnocení opatření, která Španělsko přijalo k odstranění nadměrného schodku do roku 2016 v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013, vede k následujícím závěrům: — Na základě údajů oznámených Španělskem na jaře roku 2016 a potvrzených Komisí (Eurostatem) dne 21. dubna 2016 schodek veřejných financí v roce 2014 činil 5,9 % HDP a v roce 2015 pak 5,1 % HDP, což je nad průběžnými cíli stanovenými Radou ve výši 5,8 % a 4,2 % HDP. Výsledný schodek v roce 2014 byl negativně ovlivněn revizí nominálního HDP směrem dolů, k níž došlo v době druhého oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku v říjnu 2015, jakož i operacemi finančního sektoru zvyšujícími schodek, které dosáhly hodnoty 0,1 % HDP. Velký dopad na fiskální výsledek měla expanzivní fiskální politika v roce 2015. — Na základě prognózy Komise z jara 2016 se změna strukturálního salda v roce 2015 odhaduje na – 1,0 % HDP, což je výrazně méně než 0,8 % HDP, jak doporučila Rada. Kumulativní změna strukturálního salda v období 2013–2015 činila 0,6 % HDP, tedy podstatně méně než 2,7 % HDP doporučené Radou. Navíc strukturální úsilí upravené o vliv revidovaného růstu potenciálního produktu a neočekávané příjmy či výpadky ve srovnání se základním scénářem, z něhož vychází doporučení, činilo – 0,7 % HDP v roce 2015 a – 0,2 % HDP v období 2013–2015, a bylo tedy značně nižší než doporučené hodnoty. Při měření metodou zdola nahoru činí v roce 2015 fiskální úsilí – 0,5 % HDP a zdá se, že v období 2013–2015 nebylo vyvinuto žádné úsilí, oproti doporučenému úsilí ve výši 1 % a 3 % HDP. Konsolidační opatření, například v souvislosti s reformou veřejné správy a penzijního systému, nedostačovala k tomu, aby vyrovnala dopad některých expanzivních opatření provedených v roce 2015, jako bylo snížení daně z příjmu fyzických a právnických osob a částečné vyplacení dříve pozastavených vánočních prémií. — Inflace ve Španělsku v období 2013–2015 (měřeno deflátorem HDP) byla podstatně nižší, než jak uváděl základní makroekonomický scénář, z něhož doporučení vycházelo (v roce 2014 byla dokonce záporná, konkrétně – 0,4 %), čímž se dosažení fiskálních cílů zkomplikovalo. Nepříznivý dopad nízké nebo dokonce záporné inflace na fiskální výsledky Španělska však byl z velké části kompenzován vyšším růstem reálného HDP, než se očekávalo, a to i díky reformám provedeným v reakci na krizi a úspěšnému dokončení programu finanční pomoci. I přes méně dynamický vývoj deflátoru HDP byla úroveň nominálního HDP v roce 2015 pouze o 1 % nižší, než se předpokládalo v základním scénáři, neboť reálný HDP v témže období stoupal mnohem rychleji. Kromě toho přispívalo ke snížení schodku rychlé vytváření pracovních míst a skladba růstu generující vyšší daňové příjmy. — Prostředí nízkých úrokových sazeb a silnější hospodářské oživení, než se očekávalo, mimo jiné díky reformám provedeným v reakci na krizi, úspěšnému dokončení programu finanční pomoci a příznivému vývoji na trhu práce, celkově v průběhu let 2014 a 2015 napomáhaly Španělsku snižovat jeho schodek veřejných financí. Fiskální konsolidaci současně komplikovala překvapivě negativní inflace v porovnání s makroekonomickým scénářem, z něhož vycházelo doporučení Rady ze dne 21. června 2013. Neočekávané zisky, zejména v roce 2015, ovšem nebyly využity k rychlejšímu snižování schodku. Místo toho byla fiskální politika uvolněna, zejména prostřednictvím daňové reformy a dynamického růstu výdajů.