Prohlášení: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (první čtení) – přijetí legislativního aktu

(2018/C 267 I/01)

Společné prohlášení ohledně postupu udělování absolutoria a data přijetí konečné účetní závěrky EU

Evropský parlament, Rada a Komise stanoví ve spolupráci s Evropským účetním dvorem pragmatický harmonogram pro postup udělování absolutoria.

V této souvislosti Komise potvrzuje, že bude usilovat o přijetí konsolidované účetní závěrky EU za rozpočtový rok 2017 do 30. června 2018, pokud Evropský účetní dvůr předá veškerá zjištění týkající se spolehlivosti této účetní závěrky EU a veškeré konsolidované účetní závěrky subjektů do 15. května 2018 a svůj návrh výroční zprávy do 15. června 2018.

Komise rovněž potvrzuje, že bude usilovat o poskytnutí odpovědí na výroční zprávu Účetního dvora za rozpočtový rok 2017 do 15. srpna 2018, předá-li jí Evropský účetní dvůr své návrhy připomínek do 1. června 2018.

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Prohlášení v souvislosti s článkem 38 Uveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací:

Komise bude prostřednictvím sítí s členskými státy podporovat výměnu osvědčených postupů ohledně uveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie vynakládaných ve sdíleném řízení. Komise řádně zohlední zkušenosti získané v souvislosti s přípravou příštího víceletého finančního rámce.

Prohlášení Komise k VFR (jednotný soubor pravidel)

Komise zdůrazňuje, že je v případě víceletého finančního rámce po roce 2020 důležité dosáhnout pokroku ohledně jednotného souboru pravidel, který se bude vztahovat na stejný typ operací bez ohledu na způsob, jak se tyto operace realizují.

Prohlášení Komise v souvislosti s čl. 234 odst. 1, pokud jde o vytvoření tematických svěřeneckých fondů

I přes obavy, které Komise vyjádřila v průběhu vyjednávání, ustanovení čl. 234 odst. 1 finančního nařízení vyžaduje, aby každé rozhodnutí vytvořit tematický svěřenecký fond EU bylo předloženo Evropskému parlamentu a Radě ke schválení. Komise se domnívá, že takové rozhodnutí spadá do působnosti článku 317 SFEU, jelikož se týká plnění rozpočtu. Předpokládaná kontrola výkonu prováděcích pravomocí Komise ze strany Evropského parlamentu a Rady není v nařízení (EU) 182/2011 (1) stanovena a byla by v rozporu jak s článkem 291 SFEU, tak s tímto nařízením. Komise si tudíž vyhrazuje výkon svých práv.

Prohlášení Komise k článku 247 Integrované finanční zprávy a zprávy o odpovědnosti:

Komise se bude snažit poskytnout dlouhodobou prognózu přítoku a odtoku prostředků na následujících pět let v rámci rozpočtového procesu spolu s návrhem na změnu návrhu rozpočtu.

Prohlášení v souvislosti s článkem 266 Zvláštní ustanovení o projektech v oblasti nemovitostí :

V rámci pracovního dokumentu podle článku 266 budou Komise a ESVČ informovat Evropský parlament a Radu o každém prodeji či koupi budovy, včetně těch, jejichž hodnota nedosahuje limitu stanoveného v daném článku.

Prohlášení Komise k budoucím revizím finančního nařízení (posouzení dopadu)

Komise zdůrazňuje, že finanční nařízení poskytuje obecná pravidla a soubor nástrojů pro provádění výdajových programů. Neexistují proto žádné přímé hospodářské, environmentální nebo sociální dopady, které by vyplývaly z revize právních předpisů a které by bylo užitečné analyzovat v posouzení dopadu. Přidaná hodnota posouzení dopadu se projeví, když se přijímají politická rozhodnutí ohledně konkrétních výdajových programů, které musí být v souladu s regulačním rámcem stanoveným finančním nařízením. Komise potvrzuje, že požadovaná posouzení dopadu budou prováděna při přípravě těchto programů.

Komise bude rovněž pokračovat ve své praxi cílených a veřejných konzultací se zúčastněnými stranami a širokou veřejností. Kromě výsledků těchto konzultací bude Komise rovněž v důvodové zprávě budoucích revizí uvádět, do jaké míry zohlednila související hodnocení prováděcích pravidel programů nebo nástrojů uvedených ve finančním nařízení, které navrhuje pozměnit.

Prohlášení Evropské komise k čl. 272 odst. 8

Komise se domnívá, že pokud místní akční skupiny plní úkoly, které jsou uvedeny v písmenech a) až g) prvního pododstavce čl. 34 odst. 3 nařízení č. 1303/2013 ve znění tohoto nařízení, nemusí být tyto místní akční skupiny určeny jako zprostředkující subjekt. V takových případech by však závěrečné ověření způsobilosti operací před jejich schválením mělo zůstat úkolem řídícího orgánu, pokud není tento úkol formálně přenesen na místní akční skupinu. V takovém případě musí být místní akční skupina určena jako zprostředkující subjekt a musí splnit tento úkol v rámci konečné odpovědnosti řídícího orgánu v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení č. 1303/2013 v případě fondů a ENRF, nebo v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení č. 1305/2013 v případě EZFRV.

Prohlášení Evropské komise k čl. 272 odst. 14 písm. a)

„Komise potvrzuje, že pravidla řízení a kontroly, která jsou stanovena v čl. 40 odst. 1 a 2 nařízení č. 1303/2013 a použitelná v okamžiku podpisu dohod o financování, se budou i nadále používat na finanční nástroje uvedené v článku 39 nařízení č. 1303/2013, které byly stanoveny dohodou o financování podepsanou před vstupem tohoto nařízení v platnost. Tato výjimka je již v právním rámci zakotvena prostřednictvím čl. 40 odst. 2a nařízení č. 1303/2013 a týká se celého životního cyklu těchto nástrojů, včetně jakékoli změny původní dohody o financování, která může zahrnovat další příspěvky.“

Prohlášení Evropské komise k čl. 272 odst. 16 písm. a)

„Komise vyjadřuje politování nad změnou čl. 42 odst. 3 nařízení č. 1303/2013, jelikož způsobí navýšení částek z rozpočtu EU, které budou vypláceny na účelově vázané účty. Každý způsobilý výdaj, který není použit v programovém období a je vyplacen na účelově vázaný účet, znamená významnou výjimku z pravidel politiky soudržnosti, jelikož odporuje základní zásadě, že podpora z politiky soudržnosti by měla být provedena a zaúčtována v okamžiku uzavření programů. Kromě toho tato situace způsobuje v praktickém provádění problémy, které jsou spojeny zejména s podáváním zpráv a auditem částek poukázaných na účelově vázané účty.“

Prohlášení Evropské komise k čl. 272 odst. 26 písm. a) a e)

„Komise připomíná, že bez ohledu na legislativní změny týkající se ustanovení použitelná na operace, která po dokončení vytvářejí čistý příjem, zásada řádného finančního řízení – jak je stanovena v článku 33 tohoto nařízení – vyžaduje, aby řídicí orgán podnikl příslušná opatření s cílem zabránit nadměrnému financování těchto operací, včetně případů, kdy jsou tyto operace předmětem státní podpory nebo vykazují úspory z provozních nákladů. To by se mělo týkat zejména operací, u nichž celkové způsobilé náklady převyšují částku 1 000 000 EUR, jestliže příjemcem není malý nebo střední podnik.“

Prohlášení Evropské komise k článku 273

Pravidla „de minimis“ pro státní podporu jsou stanovena v nařízeních, která Komise přijala na základě čl. 108 odst. 4 SFEU v souladu s pravomocemi, které jí přiznala Rada podle článku 109 SFEU (prostřednictvím nařízení Rady 2015/1588).

Opatření, která nepřekročí strop v nařízeních de minimis (ve většině případů 200 000 EUR na jeden podnik za období tří let), se považují za opatření, která nemají žádný vliv na obchod mezi členskými státy. Mohou být proto uvedena v účinnost, aniž by se na ně vztahoval zákaz poskytování státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

Pravidlo de minimis má za cíl najít rovnováhu mezi zjednodušením a prevencí narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, kde mají členské státy různé finanční kapacity k subvencování svých ekonomik. Částka podpory de minimis byla stanovena na úrovni, pod níž se dá bezpečně předpokládat, že podpora nebude mít žádný vliv na obchod mezi členskými státy.

Komise v tuto chvíli neuvažuje o změnách v pravidlech de minimis, aby zohlednila mimořádně závažné hospodářské okolnosti. Komise by však ráda připomněla, že v minulosti zavedla mimořádná opatření, aby umožnila poskytnutí státní podpory k řešení závažných narušení ekonomik členských států. Například v reakci na dopady finanční krize na reálnou ekonomiku přijala tzv. dočasný rámec, který fungoval od prosince 2009 do prosince 2011 a umožňoval mimo jiné poskytnutí podpory do výše 500 000 EUR na jeden podnik. Komise si vyhrazuje možnost přijímat v případě potřeby taková opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. b SFEU.

(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).