PŘÍLOHA II

CÍLE NA ÚROVNI EU – Referenční úrovně průměrných evropských výsledků v oblasti vzdělávání a odborné přípravy

Pro sledování pokroku a určování výzev, jakož i pro podporu tvorby fakticky podložených politik prostřednictvím systematického shromažďování a analýzy mezinárodně srovnatelných údajů je potřeba strategické priority vymezené v tomto usnesení na období let 2021–2030 podpořit souborem referenčních úrovní evropských průměrných výsledků v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („cíle na úrovni EU“). Měly by být založeny výhradně na srovnatelných a spolehlivých údajích a zohledňovat odlišné situace v jednotlivých členských státech (1). Neměly by být považovány za konkrétní cíle, kterých by jednotlivé země měly do roku 2025 nebo 2030 dosáhnout. Jak je popsáno v tomto usnesení, členské státy se vyzývají, aby zvážily stanovení rovnocenných vnitrostátních cílů.

S ohledem na výše uvedené se členské státy dohodly na tom, že má být dosaženo těchto sedmi cílů na úrovni EU:

1. 15letí žáci se slabými výsledky v základních dovednostech (2)

Do roku 2030 by podíl 15letých žáků se slabými výsledky ve čtení, matematice a přírodních vědách měl být nižší než 15 %.

2. Žáci osmé třídy se slabými výsledky v digitálních dovednostech (3)

Do roku 2030 by podíl žáků osmé třídy se slabými výsledky v počítačové a informační gramotnosti měl být nižší než 15 %.

3. Účast na předškolním vzdělávání a péči (4)

Do roku 2030 by se předškolního vzdělávání a péče mělo účastnit alespoň 96 % dětí ve věku od 3 let do věku zahájení povinné školní docházky.

4. Osoby předčasně odcházející ze vzdělávání a odborné přípravy (5)

Do roku 2030 by podíl osob předčasně odcházejících ze vzdělávání a odborné přípravy měl být nižší než 9 %.

5. Dosažené terciární vzdělání (6)

Do roku 2030 by podíl osob ve věku 25–34 let s dosaženým terciárním vzděláním měl činit alespoň 45 %.

6. Absolventi odborného vzdělávání a přípravy využívající učení se prací (7)

Do roku 2025 by podíl čerstvých absolventů odborného vzdělávání a přípravy využívajících během svého odborného vzdělávání a přípravy učení se prací měl činit alespoň 60 %.

7. Účast dospělých na vzdělávání (8)

Do roku 2025 by měl být podíl dospělých ve věku 25–64 let, kteří se v posledních 12 měsících účastnili vzdělávání, alespoň 47 %.

(1) Tyto cíle by měly také zohledňovat odlišný kontext členských států a skutečnost, že v souladu s mezinárodními prognózami může dojít ke změně výchozích údajů na roky 2020 a 2021 z důvodu závažného dopadu pandemie COVID-19 na systémy vzdělávání a odborné přípravy EU.

(2) Zdrojem údajů je Program pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA), přičemž údaje shromažďuje a spravuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). V rámci tohoto cíle se měří podíl 15letých žáků, kteří nedosáhli úrovně 2 na stupnici PISA ve čtení, matematice nebo přírodních vědách.

(3) Tento cíl je založen na průzkumu počítačové a informační gramotnosti (CIL) v rámci Mezinárodní studie počítačové a informační gramotnosti (ICILS), kterou provedla Mezinárodní asociace pro hodnocení výsledků v oblasti vzdělávání (IEA). Cílovou populaci ICILS tvoří žáci v osmém roce školní docházky.

(4) Zdrojem údajů je Eurostat, on-line datový kód: [educ_uoe_enra21].

(5) Eurostat, šetření pracovních sil EU. On-line datový kód: [edat_lfse_14]. To znamená podíl obyvatelstva ve věku od 18 do 24 let, které má pouze nižší sekundární vzdělání nebo vzdělání ještě nižší a již se neúčastní vzdělávání ani odborné přípravy. Tento cíl na úrovni EU bude doplněn doprovodným ukazatelem dosaženého vyššího sekundárního vzdělání, který bude měřit podíl osob ve věku od 20 do 24 let s alespoň vyšším sekundárním vzděláním na základě údajů poskytnutých Eurostatem, šetření pracovních sil v EU. On-line datový kód: [edat_lfse_03].

(6) Eurostat, šetření pracovních sil EU. On-line datový kód: [edat_lfse_03].

(7) Tento cíl se bude týkat osob z věkové skupiny 20–34 let, které ukončily vzdělávání a odbornou přípravu před 1–3 lety. Ukazatel bude vycházet z údajů shromažďovaných od roku 2021 v rámci šetření pracovních sil Evropské unie (EU LFS) Eurostatu a vymezených v identifikátoru proměnné „HATWORK“ v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/2240. Jde o pracovní zkušenosti na pracovišti v tržní nebo netržní jednotce (tj. v podniku, vládní instituci nebo neziskové organizaci), jež byly součástí vzdělávacího programu pro formální program vzdělávání a odborné přípravy, jež vedl k nejvyššímu stupni úspěšně ukončeného vzdělání. Pokud měl respondent pracovní zkušenosti na více pracovištích, měla by se zohlednit kumulativní délka pracovních zkušeností na všech pracovištích. Pracovní zkušenosti by měly být vyjádřeny v přepočtu na plné pracovní úvazky.

(8) Eurostat, šetření pracovních sil EU, shromažďování údajů od roku 2022. Vzhledem k tomu, že od roku 2022 se plánuje změna zdroje údajů (namísto šetření v oblasti vzdělávání dospělých se bude vycházet ze šetření pracovních sil EU), bude třeba na základě zkušeností s novým zdrojem údajů cíl v roce 2023 potvrdit. Komise ve spolupráci se stálou skupinou pro ukazatele a měřítka (SGIB) v roce 2023 vyhodnotí dopad těchto změn tak, že porovná výsledky získané na základě šetření v oblasti vzdělávání dospělých (AES) a výsledky získané na základě šetření pracovních sil EU (LFS) a zváží případné změny metodiky LFS nebo cílové hodnoty. Rada na základě tohoto hodnocení rozhodne o případné úpravě cílové hodnoty.