NAŘÍZENÍ RADY(ES) č. 51/2006

ze dne 22. prosince 2005,

kterým se na rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (2)a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (3), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (4), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

Stávající rybolovné činnosti pro chytání ryb za žábry do tenatových sítí v hlubokých vodách západně od Skotska a Irska představují používání příliš dlouhých tenatových sítí, což vede k nadměrné délce ponoření a vysoké míře výmětu. Ztracené nebo úmyslně vyřazené sítě mohou po mnoho let dále chytat ryby, aniž by byly vytaženy. Vědecká zjištění prokázala, že tyto rybolovné činnosti představují pro hlubinné druhy závažnou hrozbu, a proto, dokud nebudou přijata trvalá opatření, by měla být uplatňována přechodná opatření směřující k zákazu této činnosti.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2006 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.

Stanoví dále určitá omezení intenzity rybolovu a související podmínky na měsíc leden roku 2007 a pro populace některých ryb v antarktických mořích stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE.

Článek 2

Oblast působnosti

1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na

2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou vedeny výhradně pro účely vědeckého výzkumu a které jsou prováděny s povolením a pod dohledem dotyčného členského státu, po předchozím oznámení Komisi a členskému státu, v jehož vodách je tento výzkum prováděn.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:

Článek 4

Oblasti rybolovu

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:

KAPITOLA II

RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 5

Omezení odlovu a rozdělování

1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.

2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 10, 17 a 18.

3. Komise neprodleně zastaví rybolovné činnosti týkající se sardele obecné v podoblasti ICES VIII, pokud výbor vydá stanovisko, že biomasa reprodukující se populace představuje v roce 2006 v době tření méně než 28 tisíc tun.

4. Komise stanoví konečná omezení odlovu pro smáčkovité v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV (vody ES) v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.

5. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh v oblastech ICES V a XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % TAC stanoveného pro huňáčka severního.

6. Omezení odlovu populací ďasovitých v oblastech ICES IIa (vody ES), IV (vody ES), Vb (vody ES), VI, XII a XIV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 poté, co výbor provede analýzu údajů týkajících se zjištěného odlovu na jednotku intenzity a shromážděných během prvního čtvrtletí roku 2006.

7. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblastech ICES IIa (vody ES), IIIa a IV (vody ES) a populaci šprotu obecného v oblastech ICES IIa (vody ES) a IV (vody ES) může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých poznatků získaných během prvního čtvrtletí roku 2006.

Článek 6

Zvláštní ustanovení o rozdělování

1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny

2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2007, lze použít čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahuje analytické TAC.

Článek 7

Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací

1. Od 1. února 2006 do 31. ledna 2007 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené

2. Na období od 1. ledna 2006 do 31. ledna 2006 se pro populace uvedené v odstavci 1 nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IVa, IVb, IVc a V nařízení (ES) č. 27/2005.

3. Plavidla používající lovná zařízení uvedená v bodě 4 přílohy IIA a v bodě 3 příloh IIB a IIC a lovící v oblastech vymezených v bodě 2 přílohy IIA a v bodě 1 příloh IIB a IIC musí mít zvláštní povolení k rybolovu vydané podle článku 7 nařízení (ES) č. 1627/94, jak je stanoveno v uvedených přílohách.

4. Komise stanoví konečnou intenzitu rybolovu pro rok 2006 pro loviště populací smáčkovitých v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy IID.

5. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2006 80 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v příloze I a v bodě 15 přílohy III nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.

Článek 8

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud

2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:

3. Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 se nevztahuje na populace sledě obecného ulovené v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.

4. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovů provedených v souladu s odstavcem 2.

5. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členských států pro sledě obecného v podoblastech ICES II (vody ES) a IV a subdivizích ICES IIIa a VIId, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.

6. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.

Článek 9

Netříděné vykládky v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId

1. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v podoblasti ICES IV a v divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.

2. Netříděné odlovy z podoblasti ICES IV a z divizí ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 1.

Článek 10

Omezení vstupu

Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerakku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.

Článek 11

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III.

KAPITOLA III

OMEZENÍ ODLOVŮ A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 12

Přechodná technická a kontrolní opatření

Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III.

Článek 13

Povolení

Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guyany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 16 a 19 až 25.

Článek 14

Zeměpisná omezení

1. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v podoblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43o00's.š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002.

2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.

3. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana.

Článek 15

Průjezd vodami Společenství

Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu tranzitu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:

Článek 16

Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků

Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.

KAPITOLA IV

REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ

Článek 17

Licence a související podmínky

1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, smějí plavidla Společenství provozovat rybolov ve vodách třetí země pouze na základě licence vydané orgány této třetí země.

2. Odstavec 1 se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na

3. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy IV. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, a Komisi je zašlou orgány členských států. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.

4. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy IV, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen.

5. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.

Článek 18

Faerské ostrovy

Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům.

KAPITOLA V

REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ

Článek 19

Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu

1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (EHS) č. 2847/93, jsou plavidla o hrubé prostornosti do 200 t plující pod vlajkou Norska osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou od této povinnosti osvobozena.

3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2005, smejí v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2006, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a jí schválen.

Článek 20

Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu

Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu, kterou orgán třetí země předkládá Komisi, musí obsahovat tyto údaje:

Článek 21

Počet licencí

Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy IV.

Článek 22

Zrušení a odebrání

1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.

2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo z části odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovenou v příloze I.

3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.

Článek 23

Nedodržení platných předpisů

1. Po dobu nejvýše dvanácti měsíců nejsou pro rybářské plavidlo třetí země, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.

2. Komise předloží orgánům dotyčné třetí země jména a charakteristické znaky rybářských plavidel této třetí země, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.

Článek 24

Povinnosti držitele licence

1. Rybářská plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které provozují rybolov, a zejména nařízení (EHS) č. 1381/87, (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98 (27) , (ES) č. 850/98 a (ES) č. 1434/98.

2. Rybářská plavidla třetích zemí uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V.

3. Rybářská plavidla třetích zemí, s výjimkou plavidel plujících pod vlajkou Norska a provozujících rybolov v divizi ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VI v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze.

Článek 25

Zvláštní ustanovení o francouzském departementu Guayana

1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.

2. Velitel každého rybářského plavidla třetí země, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, musí při vykládce úlovků po každém výjezdu vydat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevet, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy IV. Za přesnost prohlášení odpovídá velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou veškerá vhodná opatření k ověření správnosti prohlášení, přičemž se opírají zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 24 odst. 2. Po ověření podepíše prohlášení příslušný úředník. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.

3. Rybářská plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách francouzského departementu Guayana, vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy V. Kopie tohoto deníku se prostřednictvím francouzských orgánů zašle do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu Komisi.

4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o rybářském plavidle třetí země, které má licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.

KAPITOLA VI

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO

ODDÍL 1

Účast Společenství

Článek 26

Seznam plavidel

1. Výhradně plavidla Společenství o hrubé prostornosti vyšší než 50 t, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jež jsou vedena v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Každý členský stát nejméně patnáct dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem všechny změny seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto údaje sekretariátu NAFO.

3. Údaje uvedené v odstavci 2 musí zahrnovat

4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu („bareboat charter“), musí zaslané údaje zahrnovat

ODDÍL 2

Technická opatření

Článek 27

Velikosti ok

1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze VII zakázáno. Tuto velikost lze snížit na nejméně 60 mm při cíleném lovu kalmara tryskového (Illex illecebrosus). Při cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětšuje nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě a na 220 mm ve všech ostatních částech vlečné sítě.

2. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat sítě o minimální velikosti ok 40 mm.

Článek 28

Přídavná zařízení k sítím

1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoli části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.

2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.

3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postraních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze VIII.

4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v příloze IX.

Článek 29

Vedlejší úlovky

1. Rybářská plavidla nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.

2. Vedlejší úlovky druhů, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro části oblasti, upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoli druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, co je větší. V části oblasti upravené předpisy NAFO, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán nebo ve kterých byla kvóta pro „ostatní“ plně využita, však nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze ID přesáhnout 1 250 kg nebo 5 % hmotnosti celkového odlovu.

3. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli vytažení sítě tu z mezí stanovených v odstavci 2, která je použitelná, přemístí se plavidlo do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli následujícím vytažení sítě uvedené meze, přemístí se plavidlo opět ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane nejméně 48 hodin.

4. Překročí-li u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů při kterémkoli vytažení sítě 5 % hmotnosti v divizi 3M a 2,5 % v divizi 3L, přemístí se plavidla ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.

5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.

Článek 30

Minimální velikost ryb

1. Ryby z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti stanovené v příloze X, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musí být okamžitě vráceny zpět do moře.

2. Překročí-li množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze X, v určitých rybolovných vodách 10 % celkového množství, přemístí se plavidlo do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Veškeré zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze X, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.

ODDÍL 3

Kontrolní opatření

Článek 31

Označování produktů a oddělené skladování

1. Veškeré zpracované ryby ulovené v oblasti upravené předpisy NAFO se označí tak, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (29). Dále se označí jako odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a v divizích 3K, 3L, 3M, 3N a 3O se označí jako odlovené v těchto oblastech.

3. S ohledem na oprávněnou bezpečnost a navigační odpovědnost velitele plavidla platí:

Článek 32

Lodní deník produkce a rozpis uskladnění

1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 zapisují velitelé plavidel do lodního deníku údaje uvedené v příloze XI tohoto nařízení.

2. Do patnáctého dne každého měsíce oznámjí každý členský stát Komisi v podobě snímatelné počítačem množství populací uvedených v příloze XII, která byla vyložena v průběhu předcházejícího měsíce, a sdělí veškeré údaje, které obdržel na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.

3. Velitel plavidla Společenství vede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze IC

4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění uvedené v odstavci 3 jsou aktualizovány denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a jsou uchovávány na palubě, dokud plavidlo není zcela vyloženo.

5. Velitelé plavidel musí poskytnout potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.

6. Členské státy každé dva roky osvědčují správnost rozpisů kapacity všech plavidel Společenství, která mají podle čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení povolení k rybolovu. Velitel plavidla zajistí, aby bylo jedno vyhotovení tohoto osvědčení k dispozici na palubě a mohlo být na žádost předložena inspektorovi.

Článek 33

Vezení sítí

1. Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze VII nesmějí plavidla vézt sítě o velikosti ok menší, než kterou stanoví článek 27.

2. Avšak plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, smějí mít na palubě sítě s menšími oky, než vyplývá z článku 27, za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití. Tyto sítě

Článek 34

Překládka

1. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdrží k těmto činnostem předem oprávnění.

2. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky ryb pocházejících z plavidla země, která není smluvní stranou, nebo na toto plavidlo, pokud toto plavidlo bylo spatřeno nebo bylo jinak identifikováno, že provádí rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO.

3. Plavidla Společenství ohlásí svým příslušným orgánům každou překládku provedenou v oblasti upravené předpisy NAFO. Předávající plavidla podá toto hlášení nejméně 24 hodiny předem a přijímající plavidla nejpozději hodinu po provedení překládky.

4. Oznámení uvedené v odstavci 3 bude obsahovat uvedení času, zeměpisné polohy, celkovou hmotnost v kilogramech pro jednotlivé druhy, které mají být vyloženy nebo naloženy, a volací značku plavidel, které se na překládce podílely.

5. Přijímající plavidlo oznámí vedle celkového odloveného množství na palubě a celkové hmotnosti ryb, které mají být vyloženy, rovněž jméno přístavu a očekávanou dobu vykládky, a to minimálně 24 hodin před uskutečněním jakékoli vykládky.

6. Členské státy ihned předají hlášení uvedená v odstavci 3 a 5 Komisi, která je bezodkladně postoupí sekretariátu NAFO.

Článek 35

Nájem plavidel Společenství

1. Členské státy mohou schválit, že se na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou, která jsou oprávněna k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO, uplatní nájemní dohody za účelem částečného nebo úplného využití kvóty nebo dnů rybolovu, které byly přiděleny jiné smluvní straně NAFO. Jsou však zakázána nájemní dohody týkající se plavidel, které byly NAFO nebo jinou regionální organizací pro rybolov označeny jako plavidla podílející se na nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti (plavidla NNN).

2. Dnem sjednání nájemní dohody zašle členský stát vlajky Komisi tyto informace a Komise je předá výkonnému sekretariátu NAFO:

3. Po skončení nájemní dohody členský stát vlajky uvědomí Komisi, která tuto informaci bezodkladně postoupí výkonnému sekretariátu NAFO.

4. Členský stát vlajky zajistí, aby

5. Členské státy oznámí Komisi všechny úlovky a vedlejší úlovky uvedené v odst. 4 písm. d) odděleně od ostatních vnitrostátních údajů o úlovcích. Komise bezodkladně postoupí tyto údaje výkonnému sekretariátu NAFO.

Článek 36

Sledování intenzity rybolovu

1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že je intenzita rybolovu jeho plavidel úměrná rybolovným právům, která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO.

2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, do 31. ledna 2006 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu mimo jiné určuje plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO.

3. Členské státy orientačně uvědomí Komisi o zamýšlených činnostech svých plavidel v jiných oblastech.

4. Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v oblasti upravené předpisy NAFO s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí.

5. Do 31. prosince 2006 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu. Tyto zprávy uvedou počet plavidel, která v oblasti upravené předpisy NAFO skutečně loví, úlovky každého plavidla a celkový počet dnů, kdy rybolov v této oblasti provozovalo. Činnosti plavidel lovících krevety v divizích 3M a 3L se oznamují pro každou divizi odděleně.

ODDÍL 4

Zvláštní požadavky na shromažďování údajů

Článek 37

Shromažďování údajů

1. Je-li to možné, zavedou členské státy zvláštní požadavky týkající se shromažďování údajů o rybolovu prováděném jejich plavidly v těchto oblastech:

2. Údaje, které mají být podle odstavce 1 shromážděny, se shromažďují podle jednotlivých skupin a v nejvyšším možném rozsahu obsahují

3. Údaje shromážděné podle odstavce 1 budou ohlášeny příslušným orgánům členských států, které je po konci každého rybářského výjezdu co nejdříve postoupí sekretariátu NAFO.

ODDÍL 5

Zvláštní ustanovení o krevetce severní

Článek 38

Lov krevetky severní

Každý členský stát Komisi denně oznamuje množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jeho vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musí probíhat v hloubce větší než 200 m a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.

ODDÍL 6

Zvláštní ustanovení o okounících

Článek 39

Lov okouníka

1. Každé druhé pondělí ohlásí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.

Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, podává se hlášení každé pondělí.

2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do poledne o množství okouníka, která během období dvou týdnů končícího přecházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.

Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, zasílají se zprávy týdně.

KAPITOLA VII

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI CCAMLR

ODDÍL 1

Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech

Článek 40

Zákazy a omezení odlovu

1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIII je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.

2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XIV na podoblasti v ní uvedené.

Článek 41

Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR

1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2006 Komisi také tyto údaje týkající se takových plavidel:

2. Od 1. srpna 2006 sdělují členské státy Komisi také tyto informace o plavidlech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR v rozsahu, v jakém je lze zjistit:

ODDÍL 2

Průzkumný rybolov

Článek 42

Účast na průzkumném rybolovu

1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3 a) mimo oblasti státní jurisdikce a v divizi 58.4.3 b) mimo oblasti státní jurisdikce.

2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.

3. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XIV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce bude zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná jednotka zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.

4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.

Článek 43

Systémy hlášení

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:

Článek 44

Zvláštní podmínky

1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 42 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (30) , pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Vedle těchto opatření

2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 se vztahují tyto dodatečné podmínky:

Článek 45

Definice položení sítě

1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr.

2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,

Článek 46

Výzkumné plány

Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány jsou prováděny tímto způsobem:

v malých výzkumných jednotkách A, B, C, E a G v podoblastech 88.1 a 88.2, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písmena b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce.

Článek 47

Plány shromažďování údajů

1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán se týká shromažďování těchto údajů:

2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.

Článek 48

Program označování

Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádí tento program označování:

program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu. Všichni vypuštění jedinci musí mít dvojité označení a musí být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;

všechny významné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí;

Článek 49

Vědečtí pozorovatelé

Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování.

KAPITOLA VIII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 50

Předávání údajů

Zasílají-li členské státy podle čl. 15 odst. 1 a 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 Komisi údaje vztahující se k vykládkám množství ulovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.

Článek 51

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2006.

Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před 1. lednem 2006, použije se článek 40 od počátku jednotlivých období používání daných TAC.

(1) Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2) Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.

(3) Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.

(4) Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 1.

(5) Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 48.

(6) Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 12.

(7) Úř. věst. L 29, 1.2.1985, s. 9.

(8) Úř. věst. L 132, 21.5.1987, p. 9.

(9) Úř. věst. L 276, 10.10.1983 s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1804/2005 (Úř. věst. L 240, 4.11.2005, s. 10).

(10) Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

(11) Úř. věst. L 289, 7.11.2003, s. 1.

(12) Úr. věst. L 171, 6.7.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 813/2004 (Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 32).

(13) Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7.

(14) Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16.

(15) Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1568/2005 (Úř. věst. L 252, 23.9.2005, s. 2.

(16) Úř. věst. L 365, 31.12.1998, s. 1.Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 448/2005 (Úř. věst. L 74, 19.3.2005, s. 5).

(17) Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 10.

(18) Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.

(19) Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.

(20) Úř. věst. L 274, 25.9.1986, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3259/94 (Úř. věst. L 339, 29.12.1994, s. 11).

(21) Úř. věst. L 137, 19.5.2001 s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 33).

(22) Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.

(23) Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 860/2005 (Úř. věst. L 134, 8.6.2005, s. 1).

(24) Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1 Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1936/2005 (Úř. věst. L 311, 26.11.2005, s. 1).

(25) Úř. věst. L 270, 13.11.1995, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

(26) Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003.

(27) Nařízení Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (Úř. věst. L 9, 15.1.1998, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 284/2005 (Uř. věst. L 49, 22.2.2005, s. 1).

(28) Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25.

(29) Úř. věst. L 17, 2.1.1.2000, s. 22. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

(30) Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 1.

(11) Tento TAC se vztahuje na rybolov pomocí vlečných sítí v období od 1. prosince 2005 do 30. listopadu 2006 a pomocí dlouhých lovných šňůr v období od 1. května do 31. srpna 2006.

(6) Tento TAC se vztahuje na rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr v období od 1. května do 31. srpna 2005 a pomocí vrší v období od 1. prosince 2005 do 30. listopadu 2006.

(3) TAC pro období od 15. listopadu 2004 do 14. listopadu 2005. V období od 1. března do 31. května 2006 je lov této populace omezen na 561 t.

Správní oblast C:40o z. d. do 33o 30′ z. d. – 52o 30′ j. š. do 56o j. š. (TOP/*F483C)

Správní oblast B: od 43o 30′ z. d. do 40o z. d. – 52o 30′ j. š. do 56o j. š. (TOP/*F483B)

Správní oblast: od 48o z. d. do 43o 30′ z. d. – od 52o 30′ j. š. do 56o j. š. (TOP/*F483A)

(14) Má být loveno od 1. ledna do 31. března, od 1. července do 14. září a od 1. prosince do 31. prosince.

(73) Toto množství může být loveno v oblastech IV a VIa severně od 56°30' s.š. Kvóta zahrnuje maximálně 1 832 t vedlejších úlovků sledě. Je-li tato kvóta pro vedlejší úlovky vyčerpána, je rybolov s použitím sítí o velikosti ok menší než 32 mm prováděný plavidly Faerských ostrovů ve vodách Společenství zakázán. Jakýkoli vedlejší úlovek tresky modravé se odečte od kvóty pro tresku modravou stanovenou pro rybolovné oblasti VIa, VIb a VII.

(69) Severně od 59° s. š. (oblast ES) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

() Severně od 59° s. š. (oblast ES) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

V rámci výše uvedených kvót je odlov ve stanovených oblastech omezen na níže uvedená množství a pouze v obdobích od 1. ledna do 15. února a 1. října do 31. prosince.

(67) Z čehož může být 1 055 t uloveno v divizi ICES IVa severně od 59° s. š. (oblast ES) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince. Množství 2 908 t z kvóty Faerských ostrovů může být v průběhu celého roku uloveno v divizi ICES VIa (severně od 56°30' s. š.) nebo v divizích ICES VIIe, VIIf nebo VIIh nebo divizi ICES IVa.

(19) Odkaz se týká populace sledě obecného v divizi ICES VIa severně od 56°00' s. š. a v části divize VIa, která se nachází východně od 07°00' z. d. a severně od 55°00' s. š., kromě oblasti Clyde.

() Severně od 59° s. š. (oblast ES) od 1. ledna do 15. února a od 1. října do 31. prosince.

V rámci výše uvedených kvót je odlov ve stanovených oblastech omezen na níže uvedená množství a pouze v obdobích od 1. ledna do 15. února a 1. října do 31. prosince.

Každý příslušný členský stát nejpozději do 1. března 2006 vytvoří databázi obsahující pro podoblast ICES IV a diizi CES IIIa, pro každý rok z let 2002, 2003 a 2004 a pro každé plavidlo plující pod jeho vlajkou nebo registrované ve Společenství, které lovilo pomocí vlečných sítí pro lov při dne, nevodů nebo podobných vlečných zařízení o velikosti ok menší než 16mm tyto informace:

Plavidlo může v daném období řízení vykonávat činnosti, jež nejsou spojeny s rybolovem, aniž by se toto období odečítalo od dní, které mu byly přiděleny podle bodu 7, pokud svému členskému státu vlajky předem ohlásí, že to má v úmyslu, uvede povahu své činnosti a po toto období se vzdá licence k rybolovu. Takové plavidlo nesmí mít po tuto dobu na palubě lovná zařízení nebo ryby.

Plavidlo může v daném období řízení vykonávat činnosti, jež nejsou spojeny s rybolovem, aniž by se toto období odečítalo od dní, které mu byly přiděleny podle bodu 7, pokud svému členskému státu vlajky předem ohlásí, že to má v úmyslu, a uvede povahu své činnosti a po toto období se vzdá licence k rybolovu. Takové plavidlo nesmí mít po tuto dobu na palubě lovná zařízení nebo ryby.

V roce 2006 muže Komise pridelit clenským státum tri dodatecné dny, ve kterých muže být plavidlo prítomno v oblasti a mít na palube nekteré z lovných zarízení uvedených v bode 4, na základe zlepšeného programu pozorovacího pokrytí za spolupráce mezi vedci a odvetvím rybolovu. Tento program musí být zameren zejména na množství ryb vyhozených zpet do more a na složení úlovku.

Plavidlo může v daném období řízení vykonávat činnosti, jež nejsou spojeny s rybolovem, aniž by se toto období odečítalo od dní, které mu byly prideleny podle bodu 7, pokud svému členskému státu vlajky předem ohlásí, že to má v úmyslu, a uvede povahu své činnosti a po toto období se vzdá licence k rybolovu. Takové plavidlo nesmí mít po tuto dobu na palubě lovná zařízení nebo ryby.

Okno se vloží do nezúžené části s nejméně 80 otevřenými oky po obvodu. Okno se vloží do vrchního panelu. Mezi zadní řadou ok na straně okna a sousedícím lemovým švem nesmějí být více než dvě otevřená kosočtvercová oka. Okno musí být umístěno do 6 m od zatahovací šňůry. Vzor pro spojení ok je dvě kosočtvercová oka na jedno obdélníkové oko.

Před mřížku se smí upevnit vývod, kterým jsou ryby vedeny na dno vlečné sítě a na mřížku. Minimální velikost ok vývodu je stejná jako velikost ok kapsy zatahovací sítě. Minimální svislý otvor vývodu vedoucího k mřížce je 30 cm. Šířka vývodu vedoucího k mřížce je stejná jako šířka mřížky.

Ve vrchním panelu vlečné sítě se nachází nezablokovaný otvor pro ryby, který je bezprostředně spojen s horní částí mřížky. Otvor výstupu pro ryby má stejnou šířku zadní strany jako je šířka mřížky a přední část podél příček ok se po obou stranách mřížky sbíhá do špice.

Okno se vloží do nezúžené části s nejméně 80 otevřenými oky po obvodu. Okno se vloží do vrchního panelu a představuje polovinu jeho plochy. Mezi zadní řadou ok na straně okna a sousedícím lemovým švem nesmejí být více než dvě otevřená kosočtvercová oka. Okno musí být umístěno do 6 m od zatahovací šňůry. Vzor pro spojení ok je dvě kosočtvercová oka na jedno obdélníkové oko.

Plavidlo může v daném období řízení vykonávat činnosti, jež nejsou spojeny s rybolovem, aniž by se toto období odečítalo od dní, které mu byly přiděleny podle bodu 8, pokud svému členskému státu vlajky předem ohlásí, že to má v úmyslu, uvede povahu své činnosti a po toto období se vzdá licence k rybolovu. Takové plavidlo nesmí mít po tuto dobu na palubě lovná zařízení nebo ryby.

Plavidlo, které se nachází v některé z oblastí definovaných v bodě 2 a převáží na palubě lovné zařízení patřící do jedné ze skupin lovných zařízení uvedených v bodě 4, nesmí současně převážet na palubě zařízení patřící do některé z jiných skupin lovných zařízení uvedených v bodě 4.

Pro účely tohoto bodu se má za to, že přijímající plavidlo využívá svých vlastních přidělených dnů před jakýmikoli převedenými dny. Převedené dny využité přijímajícím plavidlem se započítávají do záznamů postupujícího plavidla.

Vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla o velikosti ok ≥ 120 mm pro plavidla, která v letech 2003, 2004 nebo 2005 používala tento druh sítí o velikosti ok < 100 mm

Vlečné sítě vlečené pomocí výložníků na bocích plavidla o velikosti ok ≥ 100 a < 120 mm pro plavidla, která v letech 2003, 2004 nebo 2005 používala tento druh sítí o velikosti ok < 100mm

V roce 2006 muže Komise pridelit clenským státum tri dodatecné dny, behem nichž muže být plavidlo prítomno v oblasti a mít na palube jakékoli lovné zarízení uvedené v bode 4, na základe zlepšeného programu pozorovacího pokrytí za spolupráce mezi vedci a odvetvím rybolovu. Tento program musí být zameren zejména na množství ryb vyhozených zpet do more a na složení úlovku.

Podmínky stanovené v této příloze se vztahujívztahují na plavidla Společenství o celkové délce 10 m nebo vetsí, která mají na palubě některá z lovných zařízení uvedených v bodě 4 a která se nacházejí v oblasti IV a divizích IIa (vody ES), IIIa, VIa, VIIa a VIId.. Pro úcely této prílohy se odkazem na rok 2006 rozumí období od 1. února 2006 do 31. ledna 2007.

Pocet kosoctverecných ok horního panelu pripojených k nejmenší strane okna (tj. 1 m dlouhá strana, která je kolmá na podélnou osu kapsy) se rovná nejméne poctu celých kosoctverecných ok pripojených k podélné strane okna vydelenému 0,7.

Okno je umístěno nejvýše 12 ok od kapsy zatahovací sítě od ručně kroucené řady ok mezi nástavcem a zadní zúženou částí sítě.

Ve vrchním panelu vlečné sítě se nachází nezablokovaný otvor pro ryby, který je bezprostředně spojen s horní částí mřížky. Otvor výstupu pro ryby má stejnou šířku zadní strany jako je šířka mřížky a přední část podél příček ok se po obou stranách mřížky sbíhá do špice.

(4) Od 1. listopadu do posledního dne v únoru ve Skagerraku a od 1. srpna do posledního dne v únoru v Kattegatu.

(3) Od 1. března do 31. října ve Skagerraku a od 1. března do 31. července v Kattegatu.

Velikost ok sítě, cílové druhy a požadované procentní podíly úlovků při používání jednotné velikosti ok

Odchylně od článku 5a nařízení (ES) č. 973/2001 zahájí každý členský stát program odběru vzorků za účelem odhadu množství uloveného tuňáka obecného podle velikosti; toto zejména vyžaduje, aby odečet velikosti v sítích byl proveden na jednom vzorku (= 100 kusů) na každých 100 t živých ryb. Vzorek velikosti bude shromážděn během odlovu (3) na farmě v souladu s metodami ICCAT pro ohlašování Task II. Odběr vzorků by měl probíhat při jakémkoli odlovu a měl by zahrnovat všechny sítě. Údaje musí být předány ICCAT do 1. května 2006 pro odběr vzorků, který proběhl předchozí rok.

podporuje se vysvobození mořské želvy zamotané do lovných zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) a jiných lovných zařízení všude tam, kde je to možné,

pokud se želva zamotá do sítě, navíjení sítě se okamžitě zastaví, jakmile se želva ocitne mimo vodu, a je znovu zahájeno až tehdy, když je želvy vymotána a vypuštěna do vody,

Plavidla s košilkovými nevody okamžitě pustí do vody, v co největší míře nezraněné, všechny mořské želvy, žraloky, plachetníky, rejnoky, ryby druhu Coryphaena hippurus a jiné necílové druhy. Rybáři budou vyzváni, aby vyvíjeli a používali techniky a zařízení, která umožní rychlé a bezpečné vypuštění těchto živočichů.

Lovení pomocí plavidel s košelkovými nevody se pro tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) zakazuje od 1. srpna do 11. září 2006 nebo od 20. listopadu do 31. prosince 2006 v daných oblastech definovaných těmito hranicemi:

Komise zašle seznam výkonnému sekretariátu GFCM do 1. července 2006, aby mohla být tato plavidla o celkové délce větší než 15 m, která mají povolení provádět rybolovnou činnost v oblasti Úmluvy GFMC, zapsána do rejistriku GFMC (dále jen „rejistrik GFMC“).

Odchylne od cl. 31 odst. 1 narízení (ES) c. 850/98 je rybolov pomocí vlecné síte vlecenou pomocí výložníku na bocích plavidla používající elektrický proud povolen za podmínek, které stanoví Komise postupem podle cl. 30 odst. 2 narízení (ES) c. 2371/2002 s ohledem na doporucení výboru.

Odchylně od cl. 5 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 494/2002 ze dne 19. března 2002, kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populace štikozubce obecného v podoblastech ICES III, IV, V, VI a VII a divizích ICES VIII a, b, da e2, (2) , se povoluje provádět rybolovné činnosti pomocí používání vlečných sítí, dánských nevodů a podobných zařízení, s výjimkou vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla, o velikosti ok od 70 do 99 mm v oblasti definované v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 494/2002, pokud je zařízení vybaveno oknem se čtvercovými oky v souladu s dodatkem 3 této přílohy.

Pro účely této přílohy se „tenatovými sítěmi“ a „třístěnnými tenatovými sítěmi“ rozumí zařízení skládající se z jednoho kusu materiálu, držící na vodní hladině v kolmé poloze pomocí plošin a závaží. Používá se pro chytání živých vodních zrodů zamotáním do sítě nebo do ok.

Od 1. února 2006 do 31. března 2006 je zakázáno provádět rybolovnou činnost v těchto obdélnících ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Zákaz neplatí v oblasti do 6 námořních mil od základní linie.

Zakazuje se vykládat nebo uchovávat na palubě sledě obecného odloveného v divizi IIa (vody ES) v období od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince.

Množství držená na palubě, která jsou ohlášena před vykládkou, jak je uvedeno v bodě 1.3.1 písm. c), musí být rovna množstvím zaznamenaným do lodního deníku po ukončení vykládky.

Makrela obecná, VIa (severně od 56o30' s. š.), VIIe, f,h, kranas, IV, VIa (severně od 56o30' s. š.), VIIe, f,h; sleď obecný, Via (severně od 56o30' s. š.)

Lov tresky modravé. Celkový počet licencí může být zvýšen o 4 plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané „hlavní oblast lovu tresky modravé“

Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil od základní linie Faerských ostrovů. V obdobích od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla působit v oblasti mezi 61o20' s. š. a 62o00' s. š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií.

(8) LT, LG: musí být specifikováno jako desetinné číslo, a to jako 3 čísla následující po desetinné čárce; do xx.xx.xx se nadále uznává i používání LA a LO s údaji uvedenými ve stupních a minutách.

(6) LT, LG: musí být specifikováno jako desetinné číslo, a to jako 3 čísla následující po desetinné čárce; do 31.12.2006 se nadále uznává i používání LA a LO s údaji uvedenými ve stupních a minutách.

(4) LT, LG: musí být specifikováno jako desetinné číslo, a to jako 3 čísla následující po desetinné čárce; do 31.12.2006 se nadále uznává i používání LA a LO s údaji uvedenými ve stupních a minutách.

V oznámení uvede název, mezinárodní radiovou volací značku a přístavní písmena a čísla (PLN) plavidla, celkové množství úlovku na palubě podle druhů a místo (zeměpisná délka/zeměpisná šířka), kde podle odhadu velitele plavidlo vstoupí do vod Společenství, jakož i oblast, kde hodlá zahájit rybolovnou činnost. Plavidlo nesmí zahájit rybolovnou činnost, dokud neobdrží potvrzení o příjmu oznámení a instrukce, zda musí velitel přistavit plavidlo k inspekci. Každé potvrzení obsahuje jedinečné číslo povolení, které velitel uchová na palubě až do skončení rybářského výjezdu.

Informace uvedené v bodě 1 předává plavidlo Komisi Evropských společenství v Bruselu dálnopisem (SAT COM C 420599543 FISH), elektronickou poštou (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) nebo prostřednictvím radiových stanic, které jsou uvedeny níže v bode 4 a v podobě uvedené v bodě 2.

V třídenních odstupech počínaje třetím dnem poté, co plavidlo poprvé vplulo do oblastí uvedených v bodě 1.1 při lovu sledě obecného a makrely obecné, a v týdenních odstupech počínaje sedmým dnem poté, co plavidlo poprvé vplulo do oblastí uvedených v bodě 1.1 při lovu všech ostatních druhů s výjimkou sledě obecného a makrely obecné, se zašle zpráva obsahující „zprávu o odlovu“, která stanoví:

(1) V souladu s doporučením přijatým STACRES na výročním zasedání 1970 (Červená kniha ICNAF 1970, část I, s. 67), jsou mníkovci rodu Urophycis pro účely statistických zpráv označeni takto: a) mníkovci v podoblastech 1, 2, a 3 a v divizích 4R, 4S, 4T a 4V se označují jako mníkovec štíhlý, Urophycis tenuis; b) mníkovci chycení na lovné šňůry a mníkovci, kteří přesahují standardní délku 55 cm, bez ohledu na to, jak jsou odloveni, z divizí 4W a 4X, podoblasti 5 a statistické oblasti 6 se označují jako mníkovec štíhlý, Urophycis tenuis; c) kromě mníkovců uvedených v písmenu b) se jiní mníkovci rodu Urophycis odlovení v divizích 4W a 4X, podoblasti 5 a statistické oblasti 6 označují jako mníkovec červenatý, Urophycis chuss.

PŘÍLOHA VIII

POVOLENÉ PŘÍDAVNÉ VRCHNÍ A POSTRANNÍ DÍLY ZABRAŇUJÍCÍ PRODŘENÍ SÍTĚ

1. Přídavný vrchní a postranní díl typu ICNAF

Přídavný vrchní a postranní díl typu ICNAF je obdélníkový kus síťoviny připevněný k horní straně kapsy zatahovací sítě, který omezuje či zabraňuje opotřebování sítě a splňuje tyto požadavky:

a) síťovina nesmí mít oka o velikosti menší, než jaká je určena pro kapsu zatahovací sítě v článku 27;

b) síťovina může být ke kapse připevněna pouze předním a postranním okrajem, a to takovým způsobem, že dosahuje před dělicí popruh nejvíce o čtyři oka a končí nejméně čtyři oka před okem na konci kapsy; pokud se dělicí popruh nepoužije, nesmí síťovina dosahovat dále než do jedné třetiny kapsy, měřeno od té řady ok, která je nejméně čtyři řady před očkem zatahovací sítě;

c) počet ok na šířku síťoviny musí být nejméně jeden a půlkrát větší než počet ok na šířku té části kapsy zatahovací sítě, kterou tento přídavný díl síťoviny kryje, přičemž obě tyto vzdálenosti se měří v pravém úhlu k podélné ose kapsy.

2. Přídavný vrchní a postranní díl skládající se z několika „chlopní“

Přídavný vrchní a postranní díl skládající se z několika „chlopní“ je definován jako více kusů síťoviny, které mají ve všech částech oka, která nejsou v suchém ani mokrém stavu menší než oka kapsy zatahovací sítě, k níž jsou připevněny, přičemž

i) každý kus síťoviny a) je připevněn pouze svým předním okrajem napříč kapsy v pravých úhlech k podélné ose kapsy, b) je nejméně stejně široký jako kapsa (tato šířka se měří v pravých úhlech k podélné ose kapsy v místě připevnění), c) není více než 10 ok dlouhý;

ii) souhrnná délka všech takto připevněných přídavných kusů síťoviny nepřesahuje dvě třetiny délky kapsy zatahovací sítě. ( 1 )

POLSKÝ TYP HORNÍ OCHRANNÉ VRSTVY

3. Přídavný vrchní a postranní díl síťoviny s velkými oky (modifikovaný polský typ)

Přídavný vrchní a postranní díl síťoviny s velkými oky je obdélníkový kus síťoviny ze stejného krouceného materiálu jako kapsa zatahovací sítě, případně z jednoduchého, silného, krouceného materiálu bez uzlů, který je připevněn k zadnímu kusu horního dílu kapsy a kryje buď celý horní díl kapsy nebo jakoukoli jeho část, přičemž ve všech svých částech má tento přídavný díl oka dvakrát větší nežli kapsa, měřeno v mokrém stavu, když je tento díl připevněn ke kapse pouze na předním, postranním a zadním okraji tak, aby se každé oko přesně krylo se čtyřmi oky kapsy.

2

(1) Pro Úř. věst: prosím vložte do obrázku české popisky: Topside chafing...- Přídavný vrchní díl (povolena pouze síťovina) musí mít 1,5 šířky horní strany kapsy, Attached not... - Připevněno nejméně 4 oka před okem na konci kapsy, Splitting strap - Dělicí popruh, To headline - K horní žíni, May not be... - Nelze připevnit více než 4 oka před dělicím popruhem, Nothing ... - Nic není povoleno ke krytí přední části sítě, Codline - Konec kapsy, Chafing gear: Any material... - Přídavný díl: Lze použít jakýkoli materiál k ochraně dna kapsy

(2) Pro Úř. věst: prosím vložte do obrázku české popisky: Mouth of net- Hrdlo sítě, Flat chafters - Přídavné díly, Codend - Kapsa, Topside of codend - Horní strana kapsy, Underside of codend - Dolní strana kapsy, Flap chafers attached by leading edge only - Přídavné díly připěvněné pouze předním okrajem