PŘÍLOHA I

STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ A OSTATNÍ ČINNOSTI V RÁMCI ZVLÁŠTNÍHO PROGRAMU

STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ

Podle článku 6 má být provádění zvláštního programu usnadňováno víceletým strategickým plánováním výzkumných a inovačních činností. Strategické plánování se zaměří zejména na pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, včetně relevantních činností v jiných pilířích a části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“, v úzké spolupráci a synergii s plánováním znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu (EIT), zřízených nařízením (ES) č. 294/2008.

Výsledkem tohoto strategického plánování je stanovení strategického plánu pro uskutečnění náplně pracovního programu.

Cílem strategického plánování je:

— plnit programové cíle programu Horizont Evropa integrovaným způsobem a zaměřit se na celkový dopad programu Horizont Evropa a soudržnost mezi jeho jednotlivými částmi;

— podporovat synergii mezi programem Horizont Evropa a jinými programy Unie, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu+ (ESF+), Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a programu Euratom, a tím se stát referenčním zdrojem pro výzkum a inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu i nefinančních nástrojů Unie;

— pomáhat rozvoji a realizaci politiky Unie v pokrytých relevantních oblastech a doplňovat rozvoj a provádění politiky v členských státech,

— snižovat tříštění úsilí a zamezit zdvojování a překrývání možností financování,

— poskytovat rámec pro propojení akcí přímého výzkumu Společného výzkumného střediska a jiných akcí podporovaných z programu Horizont Evropa, včetně využívání výsledků a dat na podporu politiky,

— zajišťovat vyvážený a široký přístup k výzkumu a inovacím ve všech fázích vývoje, což se neomezuje pouze na podporu hraničního výzkumu, vývoj nových výrobních postupů a služeb na základě vědeckých a technických znalostí a průlomových objevů, nýbrž zahrnuje rovněž využívání stávajících technologií v nových aplikacích, soustavné zlepšování a netechnologické a sociální inovace,

— zajišťovat systematický a průřezový přístup k výzkumu a inovacím napříč disciplínami, odvětvími a politikami, řešící výzvy, který zároveň umožňuje vznik nových konkurenceschopných podniků a odvětví, podporuje hospodářskou soutěž, podněcuje soukromé investice a zachovává rovné podmínky na vnitřním trhu.

OSTATNÍ ČINNOSTI V RÁMCI ZVLÁŠTNÍHO PROGRAMU

V případě pilířů „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ a „Inovativní Evropa“ doplňují výzkum a inovace činnosti, které se uskutečňují blízko koncových uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce, avšak s vyloučením komercializačních činností překračujících fázi výzkumu a inovací. Tyto činnosti zahrnují také podporu činností na straně poptávky, které pomáhají urychlit zavádění a šíření široké škály inovací. Důraz se klade na nepreskriptivní výzvy k předkládání návrhů.

V pilíři „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, který staví na zkušenostech z programu Horizont 2020, se do všech klastrů, včetně specifických a specializovaných činností, plně začleňují společenské a humanitní vědy. Podobně se činnosti zahrnující mořský a námořní výzkum a inovace provádějí strategickým a integrovaným způsobem v souladu s integrovanou námořní politikou, společnou rybářskou politikou a mezinárodními závazky Unie.

Činnosti prováděné v rámci stěžejních iniciativ budoucích a vznikajících technologií (FET) – Graphene, Human Brain Project a Quantum Technology – podporované programem Horizont 2020 budou nadále podporovány v rámci programu Horizont Evropa prostřednictvím výzev k podávání návrhů obsažených v pracovním programu. Přípravné akce podporované v rámci části programu Horizont 2020 věnované stěžejním iniciativám FET poslouží jako podklad pro strategické plánování v rámci programu Horizont Evropa a poskytnou podněty pro práci na misích, společně financovaných či společně programovaných evropských partnerstvích a pravidelných výzvách k podávání návrhů.

Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery Unie a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí nebo regionů podpoří stanovování priorit. V rané fázi bude nadále vyhledáváno poradenství poskytované poradní strukturou evropského výzkumného prostoru (EVP).

ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ A KOMUNIKACE

Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu otevřenému přístupu k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy Unie, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy, akademickou obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a nástroje umělé inteligence.

Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů, jako jsou národní kontaktní místa, pro informování potenciálních uchazečů o programu Horizont Evropa.

Komise bude také v souvislosti s programem Horizont Evropa provádět informační a komunikační činnosti na propagaci toho, že výsledky byly získány za přispění financování z Unie. Snahou bude také zvýšit povědomí veřejnosti o důležitosti výzkumu a inovací a širším dopadu a významu výzkumu a inovací financovaných z Unie, například prostřednictvím publikací, mediálních vztahů, akcí, archivů znalostí, databází, vícekanálových platforem, webových stránek nebo cíleného používání sociálních médií. Program Horizont Evropa bude poskytovat příjemcům podporu k tomu, aby komunikovali o své práci a jejích dopadech na společnost jako celek.

VYUŽÍVÁNÍ VÝSLEDKŮ A UVÁDĚNÍ NA TRH

Komise zavede komplexní opatření k využívání výsledků programu Horizont Evropa a získaných znalostí. Tím se urychlí využívání výsledků v zájmu širokého uplatnění na trhu a posílí dopad programu Horizont Evropa.

Komise bude systematicky zjišťovat a zaznamenávat výsledky výzkumných a inovačních činností v rámci programu Horizont Evropa a nediskriminačním způsobem přenášet nebo šířit tyto výsledky a získané znalosti do výrobních odvětví a podniků všech velikostí, do veřejné správy, akademické sféry, organizací občanské společnosti a mezi tvůrce politik s cílem maximalizovat unijní přidanou hodnotu programu Horizont Evropa.

MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE

Většího dopadu bude dosaženo díky sladění akcí s ostatními zeměmi a regiony na světě v rámci posíleného úsilí mezinárodní spolupráce. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí iniciativ na podporu akcí Unie zaměřených na udržitelnost, posílení excelence v oblasti výzkumu a inovací a konkurenceschopnost také výzva partnerům z celého světa, aby se k úsilí Unie připojili.

Mezinárodní společné akce zajistí účinné řešení globálních společenských výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje, přístup k nejlepším světovým talentům, odborným znalostem a zdrojům a k širší nabídce inovativních řešení a poptávce po nich.

PRACOVNÍ METODOLOGIE PRO HODNOCENÍ

Základem pro zapojení všech zainteresovaných subjektů, společenství a zájmů do zvláštního programu a předpokladem pro udržení excelence a relevance financovaných činností je využití kvalitních a nezávislých odborných znalostí v procesu hodnocení.

Komise nebo financující subjekt zajistí nestrannost procesu hodnocení a vyloučení střetů zájmů v souladu s článkem 61 finančního nařízení. Rovněž usilují o to, aby složení hodnotících výborů a odborných a poradních skupin zajišťovalo zeměpisnou rozmanitost.

Výjimečně, odůvodňuje-li to požadavek týkající se jmenování nejlepších dostupných odborníků nebo omezený počet kvalifikovaných odborníků, mohou nezávislí odborníci, kteří jsou nápomocni hodnotícímu výboru nebo jsou jeho členy, hodnotit návrhy, u kterých prohlásí, že na nich mají potenciální zájem. V takovém případě přijme Komise nebo financující subjekt všechna nezbytná nápravná opatření, aby zajistily integritu procesu hodnocení. Proces hodnocení bude odpovídajícím způsobem veden a jeho součástí bude fáze zahrnující interakci mezi různými odborníky. Při určování návrhů k financování vezme hodnotící výbor v potaz zvláštní okolnosti.

PILÍŘ I

EXCELENTNÍ VĚDA

Vědecký, hospodářský, společenský a kulturní pokrok ve všech svých podobách je závislý na: dostatečném výběru z vynikajících výzkumných pracovníků; úsilí o průlomy v porozumění a získávání znalostí na všech úrovních; zařízeních světové úrovně, včetně fyzické a znalostní infrastruktury pro výzkum a inovace a na prostředcích k šíření a sdílení znalostí („otevřená věda“), metodologiích a dovednostech.

Dosažení inovací na nejvyšší světové úrovni souvisí s prosazováním otevřené a excelentní vědy. Změny paradigmatu ve sféře vědy a techniky mohou být klíčovými motory růstu produktivity, konkurenceschopnosti, bohatství, udržitelného rozvoje a sociálního pokroku. Tyto změny paradigmatu historicky zpravidla pocházely z vědecké základny veřejného sektoru a následně položily základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů a vyústily v obsáhlý společenský pokrok.

Veřejné investice do výzkumu, zejména prostřednictvím univerzit a veřejných výzkumných institucí a výzkumných zařízení, se často zaměřují na dlouhodobý výzkum s vyšším rizikem a doplňují činnosti soukromého sektoru. Kromě toho vytvářejí vysoce kvalifikované lidské zdroje, know-how a zkušenosti, nové vědecké nástroje a metodologie a budují sítě, kterými se přenáší nejnovější poznatky.

Evropská věda a v Evropě působící výzkumní pracovníci vždy stáli a nadále stojí v popředí mnoha oblastí. Není to stav, který bychom však mohli brát jako samozřejmost. K tradičně konkurujícím zemím, jako jsou Spojené státy americké, se nyní přidávají nové hospodářské velmoci, jako jsou Čína a Indie, zejména z nově industrializovaných částí světa a ze všech zemí, kde si vlády uvědomují různorodou a obrovskou návratnost, kterou investice do výzkumu přináší.

1. EVROPSKÁ RADA PRO VÝZKUM

1.1. Zdůvodnění

Ačkoli Unie i nadále produkuje nejvíce vědeckých publikací na světě, má v poměru ke své velikosti relativně málo celosvětově vynikajících center excelence a má rozsáhlé oblasti s průměrnými a slabými výkony. V porovnání se Spojenými státy a nyní do určité míry i s Čínou Unie sleduje tzv. „model distribuované excelence“, ve kterém jsou zdroje rozděleny mezi mnoho výzkumných pracovníků a institucí. Vytvoření atraktivních podmínek pro ty nejlepší výzkumné pracovníky pomůže Evropě zvýšit její přitažlivost v celosvětové konkurenci o vědecké talenty.

Globální situace ve výzkumu se vyvíjí dramatickým tempem a v důsledku rostoucího počtu rozvíjejících se zemí, zejména Číny, které rozšiřují svou vědeckou produkci, se stává stále více multipolární. Takže zatímco v roce 2000 stály Unie a Spojené státy americké za téměř dvěma třetinami světových výdajů na výzkum a vývoj, do roku 2013 tento podíl klesl na méně než polovinu.

ERV flexibilním, dlouhodobým financováním podporuje nejlepší výzkumné pracovníky včetně talentovaných výzkumníků, kteří se nacházejí v rané fázi kariéry, aby mohli primárně v Evropě provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů. ERV funguje samostatně a je vedena nezávislou vědeckou radou ERV, která je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s vhodnými odbornými znalostmi a rozmanitým zázemím. ERV je schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a nápadů, než by mohl jakýkoli vnitrostátní systém, a posiluje excelenci způsobem, kdy spolu soutěží ti nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší nápady.

Hraniční výzkum financovaný ERV má prokázaný podstatný přímý dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevírá cestu k novým a často nečekaným vědeckým a technickým výsledkům a novým oblastem výzkumu. To pak dává vzniknout zcela novým myšlenkám, které jsou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti a řeší společenské výzvy. ERV má také významný strukturální dopad, neboť zvyšuje kvalitu evropského výzkumného systému i nad úroveň samotných výzkumných pracovníků a akcí, které přímo financuje. Akce a výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují inspirativní cíl pro hraniční výzkum v Evropě, zvyšují jeho viditelnost a činí jej přitažlivějším pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni jakožto možné pracoviště a místo spolupráce. Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV vytváří soutěž mezi evropskými vysokými školami a výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky, a nepřímo jim pomáhá posoudit své relativní silné a slabé stránky a uskutečnit reformy.

ERV financuje relativně malé procento veškerého evropského výzkumu, ale výzkum jí financovaný dosahuje vysokého vědeckého dopadu. Průměrná citovanost publikací z výzkumu podporovaného ERV je srovnatelná s nejprestižnějšími světovými výzkumnými univerzitami. Výkonnost výzkumu ERV je extrémně vysoká v porovnání s největšími světovými poskytovateli prostředků pro výzkum. ERV financuje velkou část hraničního výzkumu v mnoha oblastech výzkumu, které dosahují nejvyššího počtu citací, a to včetně rychle vznikajících oblastí. Ačkoli se financování ERV zaměřuje na hraniční výzkum, přineslo již značný počet patentů.

Existují tedy jasné důkazy, že ERV prostřednictvím svých výzev přitahuje a financuje vynikající výzkumné pracovníky a že akce ERV produkují značný počet světově nejvýznamnějších výsledků výzkumu s vysokým dopadem v nově vznikajících oblastech, což vede k průlomovým objevům a výraznému pokroku. Práce příjemců grantů ERV je také vysoce interdisciplinární a příjemci grantů ERV spolupracují na mezinárodní úrovni a publikují své výsledky otevřeně napříč všemi oblastmi výzkumu, včetně výzkumu v oblasti umění a sociálních a humanitních věd.

Kromě toho již teď existují důkazy o dlouhodobějším dopadu grantů ERV na kariéru, na odbornou přípravu vysoce kvalifikovaných uznávaných výzkumných pracovníků a postdoktorandů, na zvyšování globální viditelnosti a prestiže evropského výzkumu a na vnitrostátní výzkumné systémy díky silnému srovnávacímu efektu. Tento efekt je obzvláště cenný v unijním modelu distribuované excelence, protože status financování ERV může nahradit uznání vycházející z postavení institucí a sloužit jako přesnější ukazatel kvality výzkumu. Ambiciózní jedinci, instituce, regiony a země tak mají možnost chopit se iniciativy a rozšiřovat výzkumné profily, ve kterých jsou zvláště silné.

1.2. Oblasti intervence

1.2.1. Hraniční věda

Od výzkumu financovaného ERV se očekává, že posune hranice poznání, přinese vědecké publikace špičkové kvality a povede k výsledkům s vysokým potenciálním společenským a ekonomickým dopadem, přičemž ERV stanoví jasný a inspirativní cíl pro hraniční výzkum v celé Unii, v Evropě a na mezinárodní scéně. Ve snaze učinit z Unie atraktivnější prostředí pro nejlepší světové vědce se ERV zaměří na měřitelné zlepšení podílu Unie na horním 1 % nejcitovanějších publikací na světě a na zvýšení počtu vynikajících výzkumných pracovníků, které financuje, včetně mimoevropských.

Financování ERV se poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem, podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit.

Hlavní rysy

— Dlouhodobé financování na podporu vynikajících nápadů badatelů jakéhokoli věku a pohlaví, jakož i jejich výzkumných týmů, z kterékoli země světa, aby mohli provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů,

— umožnit začínajícím výzkumným pracovníkům v rané fázi kariéry, kteří mají vynikající nápady, aby se sami stali nezávislými vedoucími výzkumu tím, že se jim poskytne přiměřená podpora v kritické fázi, kdy se osamostatňují a sestavují svůj vlastní výzkumný tým nebo program,

— nové způsoby práce ve světě vědy, včetně přístupu otevřené vědy, mající potenciál přinášet průlomové výsledky a usnadňovat využití potenciálu financovaného výzkumu v oblasti komerčních a sociálních inovací,

— sdílení zkušeností a osvědčených postupů s regionálními a celostátními agenturami financujícími výzkum a vytváření vazeb s jinými částmi programu Horizont Evropa, zejména s akcemi „Marie Curie-Skłodowska“, za účelem propagace podpory vynikajících výzkumných pracovníků,

— zviditelnění hraničního výzkumu v Evropě a programů ERV mezi výzkumnými pracovníky v celé Evropě i na mezinárodní úrovni.

1.3. Provádění

1.3.1. Vědecká rada ERV

Vědecká rada ERV ručí za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska a má plně ve své pravomoci rozhodování o typu výzkumu, který má být financován.

V kontextu provádění rámcového programu Horizont Evropa a za účelem plnění svých úkolů stanovených v článku 9vědecká rada ERV:

a) ve vztahu k vědecké strategii: i) stanoví celkovou vědeckou strategii pro ERV s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby; ii) v souladu s vědeckou strategií stanoví pracovní program a vypracuje kombinaci podpůrných opatření ERV; iii) v souladu s vědeckou strategií stanoví potřebné iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce, včetně informačních činností, k zajištění většího zviditelnění ERV mezi nejlepšími výzkumnými pracovníky z ostatních částí světa;

b) ve vztahu k vědeckému řízení, sledování a kontrole kvality: i) zajišťuje systém vzájemného hodnocení na světové úrovni, který bude založen na vědecké excelenci, zcela transparentním, spravedlivém a nestranném zacházení s návrhy, a sice tím, že zaujímá stanoviska k provádění a řízení výzev k předkládání návrhů, kritériím hodnocení, procesům vzájemného hodnocení včetně výběru odborníků, metodám pro vzájemné hodnocení a hodnocení návrhů a potřebným prováděcím pravidlům a pokynům, na jejichž základě se pod dohledem vědecké rady ERV určí návrhy, které mají být financovány; ii) v případě akcí ERV v oblasti hraničního výzkumu podává návrhy na jmenování odborníků; iii) zajišťuje provádění grantů ERV na základě jednoduchých, transparentních postupů, které zachovávají zaměření na excelenci, podněcují iniciativu a spojují pružnost s odpovědností prostřednictvím trvalého sledování kvality operací a provádění; iv) kontroluje a posuzuje dosažené výsledky ERV a kvalitu a dopad výzkumu financovaného ERV a vydává odpovídající doporučení a pokyny pro nápravné či budoucí akce; v) zaujímá stanoviska k jakýmkoli jiným záležitostem ovlivňujícím výsledky a dopad činností ERV a kvalitu prováděného výzkumu;

c) ve vztahu ke komunikaci a šíření výsledků: i) zvyšuje globální profil a viditelnost ERV prováděním komunikačních a informačních činností, včetně vědeckých konferencí propagujících činnosti a výsledky ERV a výsledky projektů financovaných ERV mezi vědeckou obcí, klíčovými zainteresovanými subjekty a širokou veřejností; ii) ve vhodných případech konzultuje s vědeckou, technickou a akademickou obcí, regionálními a celostátními agenturami financujícími výzkum a ostatními zainteresovanými subjekty; iii) pravidelně informuje Komisi o své činnosti.

Členové vědecké rady ERV jsou odměňováni za úkoly, které vykonávají, prostřednictvím honoráře a případné úhrady cestovních výdajů a výdajů na pobyt.

Předseda ERV po dobu svého funkčního období sídlí v Bruselu a nejméně 80 % svého pracovního času věnuje záležitostem ERV. Předseda ERV je odměňován na úrovni, která odpovídá vrcholové vedoucí funkci v Komisi, a má k dispozici specializovanou prováděcí strukturu ERV s nezbytnou podporou k plnění svých funkcí.

Vědecká rada ERV volí ze svých členů tři místopředsedy, kteří jsou předsedovi ERV nápomocni při jejím zastupování a organizaci její práce. Mohou rovněž užívat titul místopředsedy ERV.

Těmto třem místopředsedům je poskytována podpora v zájmu zajištění náležité místní správní pomoci v jejich domovských institucích.

1.3.2. Specializovaná prováděcí struktura ERV

Specializovaná prováděcí struktura ERV bude odpovídat za všechna hlediska administrativního provádění a uskutečňování této složky zvláštního programu, jak je stanoveno v pracovním programu ERV. Bude zejména provádět postupy hodnocení, vzájemná hodnocení a proces výběru podle strategie stanovené vědeckou radou ERV a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. Specializovaná prováděcí struktura ERV bude podporovat vědeckou radu ERV při plnění všech jejích úkolů stanovených v oddíle 1.3.1, včetně vypracování vědecké strategie, monitorování činností a jejich kontroly a hodnocení výsledků ERV a jejích informačních a komunikačních činností. Specializovaná prováděcí struktura ERV bude zajišťovat přístup k potřebným dokumentům a údajům, které má k dispozici, a informovat vědeckou radu ERV o své činnosti.

K zajištění účinného kontaktu se specializovanou prováděcí strukturou ERV s ohledem na strategické a provozní záležitosti bude vedení vědecké rady ERV a ředitel specializované prováděcí struktury ERV pořádat pravidelné koordinační schůzky.

ERV budou řídit zaměstnanci přijatí k tomuto účelu, v případě potřeby včetně úředníků z orgánů Unie, a řízení bude zahrnovat pouze skutečně nezbytné administrativní potřeby, aby byla zajištěna potřebná stabilita a kontinuita pro efektivní správu.

1.3.3. Úloha Komise

Za účelem plnění svých povinností uvedených v článcích 8, 9 a 10 a v souvislosti s vlastní odpovědností za plnění rozpočtu Komise:

— zajistí kontinuitu a obměnu vědecké rady ERV a poskytuje podporu stálému identifikačnímu výboru při určování budoucích členů vědecké rady ERV,

— zajistí kontinuitu specializované prováděcí struktury ERV a přenesení úkolů a odpovědností na tuto strukturu s přihlédnutím k názorům vědecké rady ERV,

— zajistí, aby specializovaná prováděcí struktura ERV plnila všechny své úkoly a povinnosti,

— s přihlédnutím k názorům vědecké rady ERV jmenuje ředitele a vedoucí pracovníky specializované prováděcí struktury ERV,

— s přihlédnutím k názorům vědecké rady ERV zajistí včasné přijetí pracovního programu, stanovisek týkajících se metodologie provádění a potřebných prováděcích pravidel včetně pravidel ERV pro předkládání a vzorové grantové dohody ERV,

— pravidelně a včas informuje programový výbor o provádění činností ERV a konzultuje s ním,

— jako odpovědný orgán za celkové provádění rámcového výzkumného programu monitoruje specializovanou prováděcí strukturu ERV a hodnotí její výkonnost.

2. AKCE „MARIE CURIE-SKŁODOWSKA“

2.1. Zdůvodnění

Evropa potřebuje vysoce kvalifikovanou a odolnou základnu lidského kapitálu ve výzkumu a inovacích, která se dokáže snadno přizpůsobit stávajícím a budoucím výzvám, jako jsou velké demografické změny v Evropě, a hledat jejich udržitelná řešení. Pro dosažení excelence musí být výzkumní pracovníci mobilní, spolupracovat a šířit znalosti v různých zemích, oborech a disciplínách, a mít správnou kombinaci znalostí a dovedností, aby mohli řešit společenské výzvy a podporovat inovace.

Evropa je vědeckou velmocí s přibližně 1,8 milionu výzkumných pracovníků pracujících na tisících univerzit, ve výzkumných centrech a společnostech. Odhaduje se však, že do roku 2027 bude Unie muset vyškolit a zaměstnat nejméně milion nových výzkumných pracovníků, aby dosáhla cílů stanovených pro vyšší investice do výzkumu a vývoje. Tato potřeba je obzvláště palčivá mimo akademický sektor (jako například v průmyslu a podnikatelské sféře, včetně malých a středních podniků, ve vládě, v organizacích občanské společnosti, kulturních institucích, nemocnicích atd.) a vyžaduje spolupráci mezi jednotlivými odvětvími s cílem poskytnout řádně vyškolené nové výzkumné pracovníky. Unie se musí více snažit přilákat ke kariéře ve výzkumu více mladých žen a mužů, být inkluzivnější a podporovat lepší rovnováhu mezi soukromým a pracovním životem, přilákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, udržet si své vlastní výzkumné pracovníky a znovu zapojit evropské výzkumné pracovníky pracující jinde ve světě do práce v Evropě. Kromě toho se za účelem rozsáhlejšího šíření excelence musí v EVP dále zlepšovat podmínky, ve kterých výzkumní pracovníci působí. V tomto ohledu jsou zapotřebí užší vazby, zejména s Evropským prostorem vzdělávání, EFRR a ESF+.

Tyto výzvy lze vzhledem k jejich systémové povaze a potřebě nadnárodního úsilí nejlépe řešit na úrovni Unie.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ se zaměřují na excelentní výzkum, který funguje zcela zdola nahoru, a jsou otevřeny všem oblastem výzkumu a inovací od základního výzkumu až po uvádění na trh a inovační služby. To zahrnuje oblasti výzkumu spadající do působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Vyvstanou-li zvláštní potřeby a budou-li k dispozici další zdroje financování, mohou akce „Marie Curie-Skłodowska“ usilovat o vazby na určité činnosti týkající se specifických výzev, včetně identifikovaných misí, typů výzkumných a inovačních institucí nebo zeměpisných lokalit, s cílem reagovat na vývoj evropských požadavků na dovednosti, odbornou přípravu v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení znalostí.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ jsou hlavním nástrojem na úrovni Unie pro přilákání výzkumných pracovníků z třetích zemí do Evropy, čímž tyto akce významně přispívají ke globální spolupráci v oblasti výzkumu a inovací. Akce „Marie Curie-Skłodowska“ mají nejen prokazatelně pozitivní dopad na jednotlivce a organizace a na systémové úrovni, ale přinášejí též průlomové výsledky výzkumu s vysokým dopadem a zároveň významně přispívají k řešení společenských i strategických výzev. Dlouhodobé investice do lidí se vyplácejí, což dokazuje počet nositelů Nobelovy ceny, kteří byli stipendisty nebo vedoucími v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“.

Díky globální hospodářské soutěži v oblasti výzkumu mezi vědci a hostujícími organizacemi z akademického i neakademického sektoru a díky vytvoření a sdílení vysoce kvalitních znalostí napříč zeměmi, obory a disciplínami přispívají akce „Marie Curie-Skłodowska“ zejména k cílům agendy „Pracovní místa, růst a investice“, globální strategii EU a cílům OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ pomáhají učinit EVP efektivnějším, konkurenceschopnějším a atraktivnějším v celosvětovém měřítku. Dosahují toho zaměřením pozornosti na novou generaci vysoce kvalifikovaných výzkumných pracovníků a poskytováním podpory novým talentům z Unie i mimo ni, včetně:

a) podpory jejich přechodu na jiné složky zvláštního programu, jako jsou ERV a EIT;

b) podpory šíření nových znalostí a myšlenek a jejich uplatňování v politikách EU, hospodářství a společnosti, mimo jiné prostřednictvím lepších opatření pro šíření vědeckých vědomostí a informování veřejnosti;

c) usnadněním spolupráce mezi organizacemi provádějícími výzkum a zveřejňováním při dodržování zásad otevřené vědy a dohledatelných, přístupných, interoperabilních a opakovaně použitelných (FAIR) dat a

d) dosažením zásadního, strukturního dopadu na EVP prosazováním otevřeného pracovního trhu a stanovením standardů pro kvalitní odbornou přípravu, atraktivní pracovní podmínky a otevřený a transparentní proces přijímání založený na zásluhách pro všechny výzkumné pracovníky v souladu s Evropskou chartou pro výzkumné pracovníky a Kodexem chování pro přijímání výzkumných pracovníků.

2.2. Oblasti intervence

2.2.1. Rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory

Unie musí zůstat referenčním místem excelentního výzkumu, a tedy atraktivní pro nejslibnější evropské i mimoevropské výzkumné pracovníky ve všech fázích jejich profesní dráhy. Toho lze dosáhnout tím, že se výzkumným pracovníkům a ostatním pracovníkům ve výzkumu umožní, aby se přesouvali a spolupracovali mezi zeměmi, odvětvími a obory, a tím využívali vysoce kvalitní odborné přípravy a profesních příležitostí. To usnadní profesní přesuny mezi akademickou sférou a ostatními odvětvími a podnítí podnikatelskou činnost.

Hlavní rysy

— Mobilita v rámci Evropy nebo mimo ni bez ohledu na státní příslušnost pro nejlepší nebo nejslibnější výzkumné pracovníky, aby se mohli věnovat excelentnímu výzkumu a rozvíjet své dovednosti a kariéru a rozšiřovat své sítě v akademické sféře i v ostatních odvětvích (včetně výzkumných infrastruktur).

2.2.2. Podpora nových dovedností prostřednictvím excelentní odborné přípravy výzkumných pracovníků

Unie potřebuje silnou, odolnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů se správnou kombinací schopností, která odpovídá budoucím potřebám pracovního trhu, aby mohla inovovat a přetavovat znalosti a nápady na výrobky a služby v zájmu hospodářských a sociálních přínosů. Toho lze dosáhnout odbornou přípravou výzkumných pracovníků s cílem dále rozvíjet jejich hlavní výzkumné kompetence a zdokonalovat jejich přenositelné dovednosti, jako je tvůrčí, odpovědné a podnikatelské myšlení otevřené vůči společnosti a povědomost o udržitelném rozvoji. Budou tak schopni čelit aktuálním a budoucím globálním výzvám a zlepšovat své kariérní vyhlídky a inovační potenciál.

Hlavní rysy

— Programy odborné přípravy, které výzkumné pracovníky vybaví rozmanitými dovednostmi relevantními pro aktuální a budoucí globální výzvy.

2.2.3. Posilování lidských zdrojů a rozvoje dovedností v rámci EVP

Aby bylo možné podporovat excelenci, propagovat spolupráci mezi organizacemi provádějícími výzkum a vytvářet pozitivní strukturální účinek, je třeba v celém EVP zavést standardy vysoce kvalitní odborné přípravy a mentorování, dobré pracovní podmínky a efektivní profesní rozvoj výzkumných pracovníků. V kontextu stávajících hlavních rysů činností se poskytne podpora pro návrat výzkumných pracovníků do země původu v rámci Unie a do Unie, je-li to přiměřené a odůvodněné na základě studie. Pomůže to modernizovat nebo pozvednout programy a systémy odborné přípravy v oblasti výzkumu a zvýšit celosvětovou atraktivitu institucí.

Hlavní rysy

— Programy odborné přípravy na podporu excelence a šíření osvědčených postupů mezi institucemi, výzkumnými infrastrukturami a systémy výzkumu a inovací,

— interdisciplinární a transdisciplinární spolupráce a produkce a šíření znalostí v rámci Unie a se třetími zeměmi.

2.2.4. Zlepšování a usnadňování synergií

Je třeba dále rozvíjet synergii mezi systémy výzkumu a inovací a programy na regionální, celostátní nebo unijní úrovni. Toho lze dosáhnout zejména vzájemným doplňováním s dalšími částmi programu Horizont Evropa, jako je EIT, a v synergii s dalšími programy Unie, zejména Erasmem a ESF+, jakož i prostřednictvím pečeti excelence.

Hlavní rysy

— Programy odborné přípravy a podobné iniciativy na podporu profesního růstu ve výzkumu podporované prostřednictvím vzájemně se doplňujících veřejných nebo soukromých finančních zdrojů na regionální, celostátní nebo unijní úrovni.

2.2.5. Podpora informování veřejnosti

V celé Unii i mimo ni je třeba zvýšit povědomí o činnostech v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a uznání výzkumných pracovníků v očích veřejnosti, aby se zvýšil globální profil akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a zajistilo lepší chápání dopadu práce výzkumných pracovníků na každodenní život občanů a aby byli mladí lidé motivováni k nastoupení profesní dráhy ve výzkumu. Toho lze dosáhnout fungováním podle zásady otevřené vědy, jež vede k lepšímu šíření a využívání znalostí a praktických poznatků. Důležitou úlohu by také mohla hrát vědecká činnost občanů.

Hlavní rysy

— Osvětové iniciativy s cílem podněcovat zájem o kariéru ve výzkumu, zejména mezi mladými lidmi ze všech prostředí,

— propagační akce na celosvětové zviditelnění akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a zvýšení povědomí o nich,

— šíření a utřídění znalostí prostřednictvím spolupráce mezi projekty, projekty národních kontaktních míst a jiné činnosti k navázání kontaktů, například formou služby pro absolventy.

3. VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY

3.1. Zdůvodnění

Nejmodernější výzkumné infrastruktury nabízejí výzkumným a inovačním obcím klíčové služby, hrají zásadní úlohu v posouvání hranic znalostí a jsou základem pro příspěvky v oblasti výzkumu a inovací s cílem zabývat se globálními výzvami a konkurenceschopností průmyslu. Podpora výzkumných infrastruktur na úrovni Unie pomáhá zmírnit v mnoha případech běžnou realitu roztříštěných státních a regionálních výzkumných infrastruktur a malých oblastí vědecké excelence, a posiluje tak EVP a zvyšuje oběh znalostí. Vědecký pokrok stále více závisí na spolupráci výzkumných infrastruktur a průmyslu, jež rozvíjejí potřebné nástroje vycházející z nových klíčových základních technologií a jiných nových technologií.

Celkovým cílem je vybavit Evropu udržitelnými výzkumnými infrastrukturami světové úrovně, jež budou otevřené a přístupné všem výzkumným pracovníkům v Evropě i mimo ni, kteří budou plně využívat jejich potenciál pro vědecký pokrok a inovace. Klíčovými cíli je snížit roztříštění výzkumného a inovačního ekosystému, zabránit zdvojování úsilí a lépe koordinovat koncipování, rozvoj, dostupnost a využití výzkumných infrastruktur, včetně infrastruktur financovaných z EFRR. Stěžejní je podpora otevřeného přístupu k výzkumným infrastrukturám pro všechny evropské výzkumné pracovníky a rovněž rozšíření přístupu k digitálním výzkumným zdrojům, mimo jiné prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, přičemž je třeba zvláště stimulovat zavádění zásad otevřené vědy a otevřených dat.

Je též důležité zlepšit dlouhodobou udržitelnost výzkumných infrastruktur, protože obvykle fungují několik desetiletí, a měly by tudíž vytvářet plány na zajištění pokračující a stálé podpory.

Stejně tak musí Unie řešit rychle narůstající intenzitu celosvětové konkurence v oblasti vědeckých talentů tím, že bude lákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, aby pracovali u evropských výzkumných infrastruktur světové úrovně. Dalším velkým cílem je zvýšení konkurenceschopnosti a inovačních schopností evropského průmyslu, podpora klíčových technologií a služeb relevantních pro výzkumné infrastruktury a jejich uživatele, a tím zlepšit podmínky pro poskytování inovativních řešení.

Předchozí rámcové programy významně přispěly k účinnějšímu a efektivnějšímu využívání vnitrostátních výzkumných infrastruktur a spolu s Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury vyvinuly jednotný a strategický přístup k tvorbě politik v otázkách celoevropských výzkumných infrastruktur. Tento strategický přístup přinesl zjevné výhody, mimo jiné méně zdvojování úsilí, celkově efektivnější využívání zdrojů a standardizaci procesů a postupů. Mobilita výzkumu zastává významnou úlohu při usnadňování využití výzkumných infrastruktur, a proto je třeba zohlednit synergie s vnitrostátními a evropskými režimy mobility.

Činnosti podporované Unií přinesou přidanou hodnotu: konsolidací a optimalizací stávajících prostředí výzkumných infrastruktur v Evropě spolu s úsilím o rozvoj nových výzkumných infrastruktur s celoevropským významem a dopadem; zajištěním podobných soustav spolupracujících výzkumných infrastruktur s cílem řešit strategické otázky ovlivňující uživatelské skupiny; zřízením evropského cloudu pro otevřenou vědu jakožto efektivního škálovatelného a udržitelného prostředí pro výzkum založený na datech; propojením celostátních a regionálních výzkumných a vzdělávacích sítí společně s rozšířením a zajištěním bezpečnosti vysokokapacitní síťové infrastruktury pro velká množství dat a přeshraniční přístup k digitálním zdrojům přesahující hranice domén; podporou celoevropského rozmístění výzkumných infrastruktur mimo jiné za účelem srovnání dat z výzkumu mezi jednotlivými zeměmi, například ve společenských a humanitních vědách a v oblasti životního prostředí; podporou interoperability mezi výzkumnými infrastrukturami; rozšířením a posílením přenosu znalostí a odborné přípravy vysoce kvalifikovaných lidských zdrojů; podporou využívání stávajících prvotřídních celoevropských výzkumných infrastruktur v rámci programu Horizont Evropa a v relevantních případech jejich modernizací; překonáváním překážek, které nejlepším výzkumným týmům brání v přístupu k nejlepším službám výzkumných infrastruktur v Evropě; a podporou inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur se zaměřením na technologický rozvoj a společné inovace a na širší využívání výzkumných infrastruktur průmyslem.

Je nadto třeba posílit mezinárodní rozměr evropských výzkumných infrastruktur, čehož lze dosáhnout podporou intenzivnější spolupráce s mezinárodními partnery a mezinárodní účasti v evropských výzkumných infrastrukturách, která bude přínosná pro všechny.

Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – dostupná a čistá energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

3.2. Oblasti intervence

3.2.1. Konsolidace a rozvoj oblasti evropských výzkumných infrastruktur

K zajištění vedoucí pozice Unie v hraničním výzkumu, odborné přípravě a rozšiřování dovedností výzkumných pracovníků, vytváření a využívání znalostí a konkurenceschopnosti jejích průmyslových odvětví jsou klíčovými faktory zřízení, provoz a dlouhodobá udržitelnost výzkumných infrastruktur určených Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury a dalších prvotřídních výzkumných infrastruktur celoevropského významu.

Efektivním a komplexním kanálem pro poskytování služeb výzkumných infrastruktur by se měl stát evropský cloud pro otevřenou vědu, který by měl evropským výzkumným obcím nabídnout datové služby nové generace pro získávání, ukládání, zpracování (například analýzy, simulace, vizualizace) a sdílení vědeckých dat velkého objemu podle zásad FAIR. Evropský cloud pro otevřenou vědu by měl také výzkumným pracovníkům v Evropě poskytnout přístup k většině dat generovaných a shromážděných výzkumnými infrastrukturami, jakož i k vysoce výkonné výpočetní technice a exakapacitním zdrojům, včetně zdrojů použitých v evropské datové infrastruktuře (1).

Celoevropská výzkumná a vzdělávací síť propojí výzkumné infrastruktury a výzkumné zdroje a umožní k nim vzdálený přístup, a to tím, že zajistí vzájemné propojení univerzit, výzkumných institucí a výzkumných a inovačních obcí na úrovni Unie, jakož i mezinárodní vazby na ostatní partnerské sítě na celém světě.

Hlavní rysy

— Životní cyklus celoevropských výzkumných infrastruktur koncipováním nových výzkumných infrastruktur; jejich přípravná a prováděcí fáze, provoz v počátečních fázích se vzájemným doplňováním z jiných zdrojů financování, v případě výzkumných infrastruktur podporovaných ze strukturálních fondů, a konsolidace a optimalizace ekosystému výzkumných infrastruktur zefektivněním postupů sledování ukazatelů Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury a další celoevropské výzkumné infrastruktury a usnadněním dohod o službách, vývoje, fúzí a vyřazování celoevropských výzkumných infrastruktur z provozu,

— evropský cloud pro otevřenou vědu, včetně: škálovatelnosti a udržitelnosti přístupového kanálu; efektivního sdružování evropských, celostátních, regionálních a institucionálních zdrojů ve spolupráci s členskými státy a přidruženými zeměmi; technického a politického vývoje v reakci na nové výzkumné potřeby a požadavky (například používání souborů citlivých dat, ochrana soukromí již od návrhu); interoperability dat a dodržování zásad FAIR; a široké uživatelské základny,

— celoevropská výzkumná a vzdělávací síť, o kterou se opírá evropský cloud pro otevřenou vědu a evropská datová infrastruktura a která umožňuje poskytování služeb vysoce výkonné výpočetní techniky a datových služeb v prostředí cloudu, které dokáže zvládnout extrémně velké datové soubory a výpočetní procesy.

3.2.2. Otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur

Situace v oblasti výzkumu se zlepší, pokud se všem evropským výzkumným pracovníkům zajistí otevřený přístup ke klíčovým mezinárodním, celostátním a regionálním výzkumným infrastrukturám a případně integrace služeb těchto infrastruktur, aby se pomocí inovačních akcí harmonizovaly podmínky přístupu, zlepšilo a rozšířilo poskytování služeb a podporovala společná strategie rozvoje pro technologicky vyspělé komponenty a pokročilé služby.

Hlavní rysy

— Sítě, které spojují celostátní a regionální poskytovatele finančních prostředků pro výzkumné infrastruktury za účelem společného financování mezinárodního přístupu výzkumných pracovníků,

— sítě celoevropských, celostátních a regionálních výzkumných infrastruktur, které řeší globální výzvy, pokud jde o poskytnutí přístupu výzkumným pracovníkům a harmonizaci a zlepšování služeb poskytovaných těmito výzkumnými infrastrukturami.

3.2.3. Inovační potenciál evropských výzkumných infrastruktur a činnosti v oblasti inovací a odborné přípravy

Za účelem stimulování inovací v samotných výzkumných infrastrukturách i v odvětvích průmyslu bude podporována spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje s průmyslem v zájmu rozvoje kapacit Unie a poptávky po průmyslových dodávkách v oblastech špičkových technologií, jako je vědecká přístrojová technika. Kromě toho bude průmysl podněcován k využívání výzkumných infrastruktur, například testovacích experimentálních zařízení nebo znalostních center. Rozvoj a provozování výzkumných infrastruktur budou vyžadovat odpovídající dovednosti jejich manažerů, výzkumných pracovníků, inženýrů, techniků i uživatelů. Za tímto účelem Unie finančně podpoří odbornou přípravu pracovníků, kteří řídí a provozují výzkumné infrastruktury celoevropského významu, výměnu pracovníků a osvědčených postupů mezi zařízeními a přiměřené zajištění lidských zdrojů v klíčových disciplínách, včetně vzniku zvláštních vzdělávacích programů. Budou se podporovat součinnosti s akcemi „Marie Curie-Skłodowska“.

Hlavní rysy

— Integrované sítě výzkumných infrastruktur sloužících pro přípravu a provádění společné strategie nebo plánu pro technologický rozvoj a přístrojovou techniku,

— odborná příprava pracovníků, kteří řídí a provozují výzkumné infrastruktury celoevropského významu.

3.2.4 Posílení politiky v oblasti evropské výzkumné infrastruktury a mezinárodní spolupráce

Je třeba podpořit to, aby tvůrci politik, subjekty poskytující finance nebo poradní skupiny, jako je Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury, pracovali ve vzájemném souladu na tvorbě a provádění soudržné a udržitelné dlouhodobé evropské strategie v oblasti výzkumných infrastruktur.

Podobně se umožněním strategické mezinárodní spolupráce posílí postavení evropských výzkumných infrastruktur na mezinárodní úrovni, což zajistí navazování celosvětových kontaktů, interoperabilitu a dosah.

Hlavní rysy

— Průzkum, sledování a hodnocení výzkumných infrastruktur na úrovni Unie, jakož i politické studie, akce v oblasti komunikace a odborné přípravy, akce strategické mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumných infrastruktur a specifické činnosti příslušných politických a poradních orgánů.

PILÍŘ II

GLOBÁLNÍ VÝZVY A KONKURENCESCHOPNOST EVROPSKÉHO PRŮMYSLU

Unie čelí mnoha výzvám, z nichž některé mají i globální rozměr. Problémy jsou značně rozsáhlé a složité a k nalezení řešení je třeba je řešit společně na úrovni Unie a vynaložit dostatečné, řádně vyškolené a kvalifikované lidské zdroje, úměrně velké množství finančních prostředků a přiměřené úsilí. Přesně to jsou oblasti, kde musí Unie spolupracovat a být inteligentní, flexibilní a propojená pro blaho všech svých občanů.

Většího dopadu lze dosáhnout sladěním akcí s jinými národy a regiony světa v rámci mezinárodní spolupráce, jejíž směr vytyčuje Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030, cíle udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Na základě oboustranné prospěšnosti budou partneři z celého světa vyzváni, aby se připojili ke snahám Unie jakožto nedílná součást výzkumu a inovací pro udržitelný rozvoj.

Výzkum a inovace jsou klíčovým motorem udržitelného růstu a konkurenceschopnosti technologie a průmyslu. Budou napomáhat k nalezení řešení dnešních i budoucích problémů s cílem co nejrychleji zvrátit negativní a nebezpečný trend, který aktuálně spojuje hospodářský rozvoj s narůstajícím využíváním přírodních zdrojů a rostoucími sociálními výzvami. Tím se tyto výzvy stanou novými obchodními příležitostmi a zajistí rychlé přínosy pro společnost.

Unie tím, že bude profitovat jako uživatel i tvůrce znalostí, technologií a průmyslových odvětví, názorně ukáže, jak může fungovat a rozvíjet se moderní průmyslová, udržitelná, inkluzivní, kreativní, odolná, otevřená a demokratická společnost a ekonomika. Narůstající hospodářské, environmentální i sociální příklady udržitelné ekonomiky budoucnosti budou podporovány a rozvíjeny v nejrůznějších oblastech: zdraví a dobré životní podmínky pro všechny; odolné, kreativní a inkluzivní společnosti; společnosti posílené civilní bezpečností; dostupná čistá energie a mobilita; digitalizovaná ekonomika a společnost; mezioborový a kreativní průmysl; vesmírná, námořní nebo pozemní řešení; dobře fungující biohospodářství, včetně řešení v oblasti potravin a výživy; udržitelné využívání přírodních zdrojů, ochrana životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Všechny tyto složky udržitelné ekonomiky budou v Evropě vytvářet bohatství a nabízet kvalitnější pracovní místa. Klíčová bude transformace průmyslu a vytvoření inovativních průmyslových hodnotových řetězců Unie.

Nové technologie se dotýkají prakticky všech oblastí politiky. U každé jednotlivé technologie dochází často ke kombinaci sociálních a hospodářských příležitostí, například příležitostí k efektivitě, kvality a zlepšení veřejné správy a důsledků pro zaměstnanost a vzdělávání, ale i možných rizik v oblasti bezpečnosti, soukromí a etiky. Politika v oblasti technologií tudíž vyžaduje integrální vážení zájmů, meziodvětvovou spolupráci a stanovení strategie.

Výzkum a inovace v rámci tohoto pilíře programu Horizont Evropa jsou seskupeny do integrovaných, neuzavřených, širokých klastrů činností. Spíše než na jednotlivá odvětví cílí investice na systémové změny společnosti a hospodářství Unie v zájmu udržitelnosti. Toho se podaří dosáhnout pouze tehdy, když se všichni aktéři ze soukromého i veřejného sektoru zapojí do společného koncipování a spoluvytváření výzkumu a inovací a dají dohromady koncové uživatele, vědce, technology, výrobce, inovátory, podniky, vzdělávací instituce, tvůrce politik, občany a organizace občanské společnosti. Žádný z těchto klastrů tudíž není zamýšlen pouze pro jednu skupinu aktérů a všechny činnosti budou prováděny v prvé řadě prostřednictvím projektů kooperativního výzkumu a projektů v oblasti inovací vybraných na základě konkurenčních výzev k podávání návrhů.

Vedle řešení globálních výzev budou činnosti v klastrech jakožto součást společné strategie k prosazování vedoucího postavení Unie v průmyslové a sociální oblasti rovněž rozvíjet a uplatňovat klíčové základní a vznikající technologie, ať už digitální, či nikoli. Ve vhodných případech se k tomu budou využívat kosmická data a služby Unie. V tomto pilíři programu Horizont Evropa budou zahrnuty všechny úrovně technologické připravenosti až po úroveň 8, aniž je dotčeno právo Unie v oblasti hospodářské soutěže.

Z akcí vyplynou nové poznatky a vzniknou technologická i netechnologická řešení, technologie se přesune z laboratoře na trh, vzniknou aplikace, včetně pilotních linek a demonstrací, a budou zahrnuta opatření ke stimulaci uplatnění na trhu, zapojení soukromého sektoru a pobídek ke standardizaci v Unii. Technologie vyžadují kritické množství evropských výzkumných pracovníků a kritický podíl průmyslu, aby byly vytvořeny přední světové ekosystémy, jejichž součástí budou nejmodernější technologické infrastruktury, například pro testování. Budou maximalizovány synergické účinky s dalšími částmi programu Horizont Evropa a EIT, jakož i s dalšími programy.

Klastry podpoří rychlé zavádění průkopnických inovací v Unii prostřednictvím široké řady dílčích činností, jako jsou komunikace, šíření a využívání výsledků, standardizace, podpora netechnologických inovací a inovativních realizačních mechanismů, čímž pomohou při utváření společenských, regulačních a tržních podmínek příznivých pro inovace, například obchodních dohod o inovacích. Budou zavedeny komunikační kanály o inovativních řešeních vycházejících z výzkumných a inovačních akcí s cílem oslovit veřejné a soukromé investory a komunikovat s dalšími relevantními programy na unijní, celostátní a regionální úrovni. V této perspektivě se budou rozvíjet synergické účinky se třetím pilířem programu Horizont Evropa.

Klíčovým faktorem k dosažení udržitelného hospodářského růstu je genderová rovnost. Genderové hledisko je tudíž důležité integrovat do všech globálních výzev.

1. KLASTR „ZDRAVÍ“

1.1. Zdůvodnění

Unijní pilíř sociálních práv zajišťuje všem právo na včasný přístup k dostupné preventivní a léčebné zdravotní péči, která je bezpečná a kvalitní. To podtrhuje závazek Unie, pokud jde o cíle udržitelného rozvoje, které do roku 2030 požadují všeobecnou zdravotní péči pro všechny lidi a všechny věkové skupiny, aby nikdo nezůstal stranou a aby byla vymýcena úmrtí, kterým lze předcházet.

Zdravá populace má zásadní význam pro stabilní, udržitelnou a inkluzivní společnost a zlepšování zdraví je klíčem ke snižování chudoby při řešení problematiky stárnoucí evropské společnosti, k podpoře sociálního pokroku a prosperity a ke zvyšování hospodářského růstu. Podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) souvisí 10% prodloužení střední délky života se zvýšením hospodářského růstu o 0,3–0,4 % ročně. V důsledku obrovských zlepšení v kvalitě života, životního prostředí, vzdělávání, zdravotnictví a zdravotní péče se střední délka života občanů Unie od jejího založení zvýšila o dvanáct let. V roce 2015 byla celková střední délka života v Unii při narození 80,6 roku a celosvětově 71,4 roku. V minulých letech se v Unii ročně zvyšovala v průměru o tři měsíce. Kromě těchto zlepšení je možné u konkrétních skupin a různých evropských zemí pozorovat sociální a genderoví specifické rozdíly ve střední délce života.

Výzkum a inovace v oblasti zdraví významnou měrou přispěly k těmto výsledkům, ale i ke zlepšení produktivity a kvality v odvětví zdravotnictví a zdravotní péče. Unie však nadále čelí novým, opětovně se vyskytujícím nebo přetrvávajícím výzvám, které ohrožují občany a veřejné zdraví, udržitelnost jejích systémů zdravotní péče a sociální ochrany a konkurenceschopnost jejího odvětví zdravotnictví a zdravotní péče. K největším výzvám v oblasti zdravotnictví v Unii patří: nerovnost v přístupnosti a cenové dostupnosti zdravotnictví a péče; nedostatek účinné propagace zdraví a prevence nemocí; nárůst výskytu nepřenosných nemocí; zvýšený počet případů onemocnění rakovinou; nárůst výskytu duševních onemocnění; šíření odolnosti vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům a výskyt epidemií infekčních nemocí; rostoucí znečištění životního prostředí; přetrvávající nerovnosti v oblasti zdraví mezi jednotlivými zeměmi i uvnitř nich mající neúměrný dopad na osoby, které jsou znevýhodněné nebo se nacházejí ve zranitelné životní fázi; odhalování, pochopení, kontrola, prevence a zmírňování zdravotních rizik, včetně aspektů souvisejících s chudobou, v rychle se měnícím společenském, městském, venkovském a přírodním prostředí; demografické změny, včetně otázek souvisejících se stárnutím, a rostoucí náklady pro evropské systémy zdravotní péče; a zvyšující se tlak na evropské odvětví zdravotnictví a zdravotní péče, aby nadále zůstalo konkurenceschopné, pokud jde o vývoj inovací v oblasti zdravotnictví a jejich prostřednictvím s ohledem na rozvíjející se globální aktéry. Navíc důsledkem váhavosti některých skupin obyvatelstva vůči očkování může dojít k poklesu proočkovanosti.

Tyto výzvy ve zdravotnictví jsou ze své podstaty komplexní, vzájemně propojené a globální a vyžadují multidisciplinární, technickou i netechnickou, průřezovou a nadnárodní spolupráci. Činnostmi v oblasti výzkumu a inovací se vybudují úzké vazby mezi objevem, klinickým, translačním, epidemiologickým, etickým, environmentálním a socioekonomickým výzkumem a regulačními vědami. Zaměří se na oblasti nenaplněných klinických potřeb, jako jsou vzácná nebo těžko léčitelná onemocnění (včetně rakovinových onemocnění, například rakoviny u dětí a rakoviny plic). Tyto činnosti využijí kombinovaných dovedností akademické obce, odborníků z praxe, regulačních subjektů a průmyslu a podpoří jejich spolupráci se zdravotnickými a sociálními službami, pacienty, tvůrci politik a občany s cílem zvýšit účinek veřejného financování a zajistit přenos výsledků do klinické praxe i do systémů zdravotní péče a zároveň zohlední pravomoci členských států, pokud jde o organizaci a financování jejich zdravotnických systémů. Bude se plně využívat hraniční výzkum v oblasti genomiky a jiných multiomických přístupů, jakož i postupné zavádění přístupů personalizované medicíny, jež jsou důležité pro boj s řadou nepřenosných nemocí a pro digitalizaci v odvětví zdravotnictví a zdravotní péče.

Výzkum a inovace budou podporovat strategickou spolupráci na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni s cílem sdílet odborné znalosti, kapacity a zdroje potřebné k vytvoření rozsahu, rychlosti a úspor z rozsahu, jakož i k využívání synergických účinků, předcházení zdvojování úsilí a sdílení očekávaných přínosů a souvisejících finančních rizik. Ve výzkumu a inovacích v oblasti zdraví v programu Horizont Evropa by se měly prosazovat synergické účinky, zejména s programem EU4Health zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 (2).

Řešení v oblasti digitálního zdravotnictví přispěla k vytvoření mnoha příležitostí pro řešení problémů pečovatelských služeb i jiných nově vznikajících potřeb stárnoucí společnosti. Příležitosti, které může digitalizace v oblasti zdravotnických a pečovatelských služeb nabídnout, by měly být využity v plném rozsahu a bez újmy na právu na soukromí a ochraně údajů. Digitální zařízení a software byly vyvinuty pro diagnostiku, léčbu a usnadnění vlastního zvládání onemocnění, včetně chronických onemocnění, pacienty. Digitální technologie se také stále častěji využívají při lékařské odborné přípravě a vzdělávání a umožňují pacientům a jiným příjemcům zdravotní péče přístup k informacím o zdraví, jejich sdílení a vytváření.

Činnosti v oblasti výzkumu a inovací v souvislosti s tímto klastrem budou rozvíjet znalostní základnu, využívat stávající znalosti a technologie, konsolidovat a vytvářet kapacitu v oblasti výzkumu a inovací a usilovat o řešení potřebná pro efektivnější propagaci zdraví a pro integrovanou prevenci, diagnostiku, monitorování, léčbu, rehabilitaci a vyléčení nemocí a pro dlouhodobou a paliativní péči. Výsledky výzkumu budou převedeny do podoby doporučení pro činnost a sděleny relevantním zúčastněným subjektům. Zlepšení výsledků v oblasti zdraví pak povede k lepším životním podmínkám a k prodloužení střední délky života, ke zdravému aktivnímu životnímu stylu, lepší kvalitě života a produktivitě, většímu počtu let prožitých ve zdraví a k udržitelným systémům v oblasti zdravotnictví a zdravotní péče. V souladu s články 18 a 19 nařízení (EU) 2021/695 a Listinou základních práv Evropské unie bude zvláštní pozornost věnována etice, ochraně lidské důstojnosti, genderovým a etnickým aspektům a potřebám znevýhodněných a zranitelných osob.

Řešení hlavních výzev v oblasti zdraví podpoří závazek Unie, pokud jde o Agendu OSN pro udržitelný rozvoj2030, a její závazky v kontextu jiných organizací OSN a mezinárodních iniciativ, kam patří i globální strategie a akční plány Světové zdravotnické organizace (WHO). Přispěje k politickým cílům a strategiím Unie, konkrétně k unijnímu pilíři sociálních práv, jednotnému digitálnímu trhu Unie, unijní přeshraniční zdravotní péči a evropskému akčnímu plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci a k provádění příslušných regulačních rámců Unie.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

1.2. Oblasti intervence

1.2.1. Celoživotní zdraví

Lidé ve zranitelné životní fázi (perinatální období, narození, rané dětství, dětství, dospívání, těhotenství, zralá a pozdní dospělost), včetně osob se zdravotním postižením nebo zraněním, mají v oblasti zdraví specifické potřeby, které vyžadují lepší pochopení a řešení na míru se zohledněním genderových a etických aspektů. To umožní snížit související nerovnosti v oblasti zdraví a zlepšit výsledky zdravotní péče ve prospěch aktivního a zdravého stárnutí v průběhu celého života, mimo jiné díky zdravému startu do života a celoživotně zdravé stravě snižující riziko duševních a tělesných nemocí v pozdějším věku. Prevence a komunikace vezmou v úvahu charakteristické rysy konkrétních cílových skupin:

Hlavní rysy

— Porozumění ranému vývoji a procesu stárnutí v průběhu celého života,

— prenatální a neonatální zdraví, zdraví matek, otců, kojenců i dětí, jakož i úloha rodičů, rodiny a pedagogů,

— potřeby adolescentů v oblasti zdraví, včetně faktorů ovlivňujících duševní zdraví,

— zdravotní následky zdravotních postižení a zranění,

— výzkum v oblasti opatření pro plánování, provádění a monitorování rehabilitace v průběhu celého života, a zejména včasného individuální rehabilitačního programu pro děti se zdravotním postižením,

— zdravé stárnutí, nezávislý a aktivní život, včetně zapojení starších osob a osob se zdravotním postižením do společnosti,

— vzdělávání a gramotnost v oblasti zdraví, včetně digitální gramotnosti.

1.2.2. Environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví

Lepší pochopení pozitivních a rizikových faktorů ovlivňujících zdraví, které jsou dány sociálním, kulturním, ekonomickým a fyzickým prostředím v každodenním životě lidí a na pracovišti, včetně zdravotního dopadu digitalizace, mobility osob (jako je migrace a cestování), znečištění, výživy, změny klimatu a dalších environmentálních aspektů pomůže: identifikovat a zmírňovat rizika a hrozby pro zdraví a předcházet jim; snižovat výskyt úmrtí a nemocí v důsledku expozice chemickým látkám a znečištění životního prostředí; podporovat bezpečná, zdravá, odolná, udržitelná a environmentálně šetrná prostředí pro život a práci; podporovat zdravý životní styl a chování spotřebitelů; a budovat spravedlivou, inkluzivní a důvěryhodnou společnost. Toto pochopení bude vycházet rovněž z populačních kohort, biomonitorování člověka a z epidemiologických studií.

Hlavní rysy

— Technologie a metodologie pro posuzování rizik, expozic a zdravotních dopadů, pokud jde o chemické látky, látky znečišťující vnitřní a vnější prostředí a další zátěžové faktory, které souvisí se změnou klimatu, pracovištěm, životním stylem nebo životním prostředím, a kombinované účinky několika zátěžových faktorů,

— faktory související s životním prostředím a povoláním a socioekonomické, kulturní, genetické a behaviorální faktory mající dopad na fyzické i duševní zdraví a životní podmínky lidí a jejich interakce se zvláštním zaměřením na zranitelné a znevýhodněné osoby, otázky související s věkem a případně genderově specifické otázky, včetně dopadu projektování budov, výrobků a služeb na zdraví,

— posouzení a řízení rizik a sdílení informací o rizicích, případně za podpory transdisciplinárních přístupů a vylepšených nástrojů pro rozhodování podložené fakty, včetně nahrazení zkoušek na zvířatech a jejich alternativ,

— kapacita a infrastruktura pro bezpečné shromažďování, sdílení, využívání, opětovné použití a kombinování dat o všech faktorech ovlivňujících zdraví, včetně expozice člověka, a zajištění jejich spojení s databázemi týkajícími se environmentálních parametrů, životního stylu, zdraví a nemocí na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni,

— podpora zdraví a intervence v rámci primární prevence, včetně aspektů zaměstnanosti.

1.2.3. Nepřenosné nemoci a vzácná onemocnění

Nepřenosné nemoci včetně rakoviny a vzácná onemocnění představují velkou výzvu pro zdraví a společnost a vyžadují hlubší porozumění a taxonomii, jakož i efektivnější přístupy v prevenci, diagnostice, monitorování, léčbě, rehabilitaci a vyléčení, jakož i multimorbiditě, včetně přístupů založených na personalizované medicíně (nazývané rovněž „precizní medicína“).

Hlavní rysy

— Porozumění mechanismům podílejícím se na vzniku nepřenosných nemocí včetně kardiovaskulárních onemocnění,

— dlouhodobé populační studie prováděné na podporu porozumění zdravotním parametrům a parametrům nemocí a na pomoc stratifikaci obyvatelstva podporující rozvoj preventivní medicíny,

— diagnostické nástroje a techniky pro včasnější a přesnější diagnostiku, jakož i pro včasnou léčbu přizpůsobenou pacientovi, jež umožní oddálení nebo zvrácení progrese nemoci,

— preventivní a screeningové programy v souladu s doporučeními WHO, OSN a Unie, případně přesahující jejich rámec,

— integrovaná řešení pro monitorování vlastního zdraví, podporu zdraví, prevenci nemocí a zvládání chronických stavů a multimorbidit, včetně neurodegenerativních a kardiovaskulárních onemocnění,

— léčba nebo jiné terapeutické intervence, včetně farmakologické i nefarmakologické léčby,

— paliativní péče,

— oblasti s vysokou mírou nenaplněných klinických potřeb, jako jsou vzácná onemocnění, včetně nádorových onemocnění u dětí,

— posouzení komparativní účinnosti intervencí a řešení, mimo jiné i na základě dat získaných z praxe,

— implementační výzkum s cílem zintenzivnit intervence v oblasti zdraví a podpořit jejich přenos do politik a systémů v oblasti zdraví,

— rozvoj výzkumu a zlepšování informací ohledně vzácných onemocnění a jejich léčby a související péče, včetně personalizované medicíny.

1.2.4. Infekční nemoci včetně nemocí souvisejících s chudobou a opomíjených nemocí

Hlavní výzvou pro veřejné a celosvětové zdraví, která si žádá efektivní mezinárodní spolupráci na úrovni Unie i na globální úrovni, je ochrana osob před přeshraničními zdravotními hrozbami. Ta bude zahrnovat porozumění infekčním nemocem, včetně nemocí souvisejících s chudobou a opomíjených nemocí, jejich předcházení, včasné odhalení, reakce v oblasti výzkumu, léčbu a připravenost na ně, jakož i boj proti antimikrobiální rezistenci v návaznosti na evropský akční plán „Jedno zdraví“.

Hlavní rysy

— Porozumění mechanismům infekcí,

— faktory způsobující výskyt nebo opětovný výskyt infekčních nemocí a jejich šíření, včetně přenosu ze zvířat na člověka (zoonóza) nebo z jiných částí životního prostředí (voda, půda, rostliny, potraviny) na člověka, jakož i dopad změny klimatu a vývoje ekosystémů na dynamiku infekčních nemocí,

— předvídání, včasné a rychlé odhalení infekčních nemocí, infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a faktorů souvisejících s životním prostředím, tlumení nákaz a jejich sledování,

— boj proti antimikrobiální rezistenci, včetně epidemiologie, prevence a diagnostiky, a vývoj nových antimikrobiálních léčivých přípravků a očkovacích látek,

— očkovací látky, včetně technologií platformy pro očkování, diagnostika a léčba infekčních onemocnění včetně komorbidit a koinfekcí,

— řešení problematiky nedostatečného využívání očkovacích látek, porozumění váhavosti vůči očkování a budování důvěry v očkování,

— účinná opatření a strategie v oblasti připravenosti a reakce na krizové situace související se zdravím a zotavení se z nich, se zapojením společenství, a koordinace těchto opatření a strategií na regionální, celostátní a unijní úrovni,

— překážky zavádění a přenosu lékařských intervencí do klinické praxe a do systému zdravotnictví,

— přeshraniční aspekty infekčních nemocí, jako jsou AIDS, tuberkulóza a tropické nemoci včetně malárie, a zvláštní výzvy v zemích s nízkými a středními příjmy a výzvy související s migračními toky a vyšší mobilitou osob obecně.

1.2.5. Nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdravotnictví a zdravotní péče, včetně personalizované medicíny

Zdravotnické technologie a nástroje jsou klíčové pro veřejné zdraví a velkou měrou přispěly k důležitým zlepšením, kterých bylo v Unii dosaženo v oblasti kvality života, zdravotnictví a zdravotní péče. Klíčovou strategickou výzvou je navrhnout, vyvinout, realizovat, zavést a zhodnotit vhodné, důvěryhodné, bezpečné, uživatelsky vstřícné a nákladově efektivní nástroje a technologie pro oblast zdravotnictví a zdravotní péče s náležitým ohledem na potřeby lidí se zdravotním postižením a stárnoucí společnosti. To zahrnuje klíčové základní technologie od nových biomateriálů po biotechnologii, jakož i jednobuněčné metody, multiomické přístupy a systémové léčebné metody, umělou inteligenci a jiné digitální technologie, které nabízejí značné zlepšení oproti stávajícím možnostem, jakož i stimulaci konkurenceschopného a udržitelného zdravotnického průmyslu, který vytváří pracovní místa vysoké hodnoty. Evropský zdravotnický průmysl je jedním z klíčových hospodářských odvětví v Unii, představující 3 % hrubého domácího produktu (HDP) a zaměstnávající 1,5 milionu lidí. Je třeba co nejdříve zapojit vhodné subjekty a zohlednit netechnologický rozměr v zájmu zajištění přijatelnosti nových technologií, metodik a nástrojů. Mezi tyto subjekty patří občané, poskytovatelé zdravotní péče a jiní odborní pracovníci.

Hlavní rysy

— Nástroje a technologie pro aplikace napříč zdravotním spektrem a pro jakoukoli relevantní lékařskou indikaci, včetně funkčních poškození,

— integrované nástroje, technologie, zdravotnické prostředky, lékařské zobrazování, biotechnologie, nanomedicína a pokročilé terapie (včetně buněčné a genové) a digitální řešení pro lidské zdraví a péči, včetně umělé inteligence, mobilních řešení a zdravotní péče na dálku, případně při současném zohlednění aspektů nákladově efektivní výroby v raném stadiu s cílem optimalizovat stav industrializace a potenciál inovací, aby se staly cenově dostupnými léčivými přípravky,

— pilotní projekty, rozsáhlé zavádění, optimalizace a inovativní zadávání veřejných zakázek, pokud jde o technologie a nástroje v oblasti zdravotnictví a zdravotní péče v reálných podmínkách, včetně klinických hodnocení, implementační výzkum včetně diagnostiky založené na personalizované medicíně,

— inovativní procesy a služby pro rozvoj, výrobu a rychlé dodávání nástrojů a technologií pro oblast zdravotnictví a zdravotní péče,

— bezpečné, účinné, nákladově efektivní, interoperabilní a kvalitní nástroje a technologie v oblasti zdravotnictví a zdravotní péče a jejich etický, právní a sociální dopad, včetně problematiky společenské přijatelnosti,

— regulační věda a standardy pro nástroje a technologie v oblasti zdravotnictví a zdravotní péče,

— správa zdravotnických údajů, včetně interoperability údajů, integrace, analytické metody a metody vizualizace, procesy rozhodování opírající se o umělou inteligenci, vytěžování dat, technologie dat velkého objemu, bioinformatika a vysoce výkonná výpočetní technika v zájmu podpory personalizované medicíny včetně prevence a optimalizace úsilí o zdraví.

1.2.6. Systémy zdravotní péče

Systémy zdravotní péče jsou klíčovým aktivem sociálních systémů Unie, čítající v roce 2017 24 milionů zaměstnanců v odvětví zdravotnictví a sociální práce. Hlavní prioritou členských států je zařídit, aby byly systémy zdravotní péče bezpečné a zabezpečené, dostupné pro všechny, integrované, nákladově efektivní, odolné, udržitelné a důvěryhodné a poskytovaly včasné a relevantní služby a snižovaly nerovnosti, mimo jiné uvolněním potenciálu digitálních inovací a inovací založených na datech, které staví na otevřených a bezpečných evropských datových infrastrukturách a zajistí lepší zdravotní péči zaměřenou na člověka. Digitální transformaci oblasti zdravotnictví a zdravotní péče urychlí nové příležitosti, jako je zavádění 5G, koncept digitálního replikování fyzických objektů a internet věcí.

Hlavní rysy

— Podpora znalostní základny reforem v systémech zdravotnictví a souvisejících politikách v Evropě i mimo ni,

— nové modely a přístupy k oblasti zdravotnictví a zdravotní péče, včetně přístupů personalizované medicíny, aspektů řízení a organizačních aspektů a jejich přenositelnost z jedné země či regionu do jiné země či regionu nebo jejich přizpůsobení,

— zlepšování hodnocení zdravotnických technologií,

— vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď,

— budoucí pracovní síla v oblasti zdravotnictví a její potřeby, mimo jiné v digitální oblasti,

— zlepšování včasných, spolehlivých, bezpečných a důvěryhodných zdravotnických informací a využívání nebo opětovné použití zdravotnických údajů, včetně elektronické zdravotnické dokumentace, s náležitým zohledněním ochrany údajů, včetně zneužívání informací o osobním životním stylu a zdraví, bezpečnosti, dostupnosti, interoperability, standardů, srovnatelnosti a integrity,

— odolnost systémů zdravotní péče při řešení dopadů krizí a zavádění přelomových inovací,

— řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, monitorování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem umožnit integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele, při zvážení rovného přístupu,

— data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni Unie a celosvětově, které vycházejí ze stávajících poznatků a databází.

2. KLASTR „KULTURA, KREATIVITA A INKLUZIVNÍ SPOLEČNOST“

2.1. Zdůvodnění

Unie představuje jedinečný způsob spojení hospodářského růstu, cílů udržitelného rozvoje a sociálních politik s vysokou mírou sociálního začlenění a sdílenými hodnotami zahrnujícími demokracii, lidská práva, genderovou rovnost a bohatství diverzity. Tento model se neustále vyvíjí a musí se potýkat s výzvami, jako jsou mimo jiné globalizace a technologická změna a prohlubování nerovností.

Unie musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, podporovat vzdělávání, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací, zaručovat dodržování lidských práv, podporovat kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví a sociálními inovacemi posilovat postavení občanů. Prioritou nadále zůstane i řízení migrace a integrace migrantů. Pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů Unie má zásadní význam úloha výzkumu a inovací ve společenských a humanitních vědách a v umění, jakož i v kulturním a kreativním odvětví. Do všech oblastí intervence v tomto klastru jsou zahrnuty zejména aspekty společenských a humanitních věd.

Závažnost, složitost a mezigenerační a nadnárodní charakter těchto výzev si žádají akci Unie na více úrovních. Řešení tak závažných sociálních, politických, kulturních a ekonomických problémů pouze na vnitrostátní úrovni by s sebou neslo riziko neefektivního využívání zdrojů, roztříštěného přístupu a nejednotných standardů znalostí a kapacity.

Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Unie v těchto oblastech: demokratické změny; pracovní místa, růst a investice; spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy se úsilí zaměří na: „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci. Budou využity synergie s programem Spravedlnost, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/693 (3), a programem Práva a hodnoty, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/692 (4), které podporují činnosti v oblasti přístupu ke spravedlnosti, práv obětí, genderové rovnosti, nediskriminace, ochrany údajů a propagaci evropského občanství, jakož i synergie s programem Kreativní Evropa a programem Digitální Evropa, zavedenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (5), Erasmus a Erasmus+ a s ESF+.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 1 – konec chudoby, cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život; cíl č. 4 – kvalitní vzdělávání, cíl č. 5 – rovnost žen a mužů, cíl č. 8 – důstojná práce a hospodářský růst; cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura; cíl č. 10 – méně nerovností; cíl č. 11 – udržitelná města a obce; cíl č. 16 – mír, spravedlnost a silné instituce.

2.2. Oblasti intervence

2.2.1. Demokracie a správa věcí veřejných

Zdá se, že se vytrácí důvěra v demokracii a zavedené politické instituce. Výsledkem rostoucího rozčarování z politiky jsou strany vymezující se proti establishmentu, populistické strany a sílící nativismus. To je doprovázeno mimo jiné sociálně-ekonomickými nerovnostmi, vysokými migračními toky a obavami z bezpečnosti. Řešení stávajících a budoucích výzev vyžaduje nové zamyšlení nad tím, jak se musí přizpůsobit demokratické instituce na všech úrovních v kontextu větší diverzity, globální hospodářské soutěže, rychlých technologických pokroků a digitalizace, přičemž zásadním prvkem je vnímání demokratické rétoriky, postupů a institucí občany.

Hlavní rysy

— Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; úloha politik v oblasti vzdělávání, kultury a mládeže jakožto úhelných kamenů demokratického občanství,

— úloha sociálního kapitálu a přístup ke kultuře při posilování demokratického dialogu a účasti občanů, otevřené a důvěřující společnosti,

— inovativní a odpovědné přístupy k podpoře transparentnosti, přístupnosti, reakceschopnosti, odpovědnosti, důvěryhodnosti, odolnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních a lidských práv a zásad právního státu,

— strategie za účelem boje proti populismu, rasismu, polarizaci, korupci, extrémismu, radikalizaci a terorismu a strategie za účelem začlenění a zapojení občanů a posílení jejich postavení,

— analýza a rozvoj sociálního, hospodářského a politického začlenění a mezikulturní dynamiky v Evropě i mimo ni,

— lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v maximálně propojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím,

— úloha multikulturní identity, včetně duchovní, ve vztahu k demokracii, občanství a politickému zapojení, jakož i základní hodnoty Unie, jako je respekt, tolerance, genderová rovnost, spolupráce a dialog,

— podpora výzkumu zaměřeného na pochopení identity a pocitu sounáležitosti v různých společenstvích, regionech a národech,

— dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii, soukromí a svobodu projevu,

— poradní, participativní a přímá demokracie a správa věcí veřejných a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru,

— dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokratickou správu věcí veřejných a výzkum toho, nakolik může přispět k odstraňování nerovností a k boji proti všem formám diskriminace, včetně diskriminace na základě pohlaví, a k odolnější demokracii,

— lidský, sociální a politický rozměr trestné činnosti, dogmatismu a radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouštějí nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo mohou být zasaženy,

— boj proti dezinformacím, falešným zprávám a nenávistným verbálním projevům a jejich dopadu na utváření veřejné sféry,

— Unie jakožto mezinárodní a regionální aktér v mnohostranné správě, včetně nových přístupů k vědecké diplomacii,

— účinnost systémů soudnictví a lepší přístup ke spravedlnosti na základě nezávislosti soudnictví a justičních zásad a dodržování lidských práv se spravedlivými, účinnými a transparentními procesními metodami v občanských i trestních věcech.

2.2.2. Kultura, kulturní dědictví a kreativita

Evropské kulturní a kreativní odvětví buduje mosty mezi uměním, kulturou, duchovním přesvědčením a zážitky a kulturním dědictvím, podnikáním a technologií. Dále hraje kulturní a kreativní průmysl klíčovou úlohu při reindustrializaci Evropy, je hnacím motorem růstu a jeho strategická pozice mu ve venkovských i městských oblastech umožňuje šíření inovací do dalších odvětví, jako jsou cestovní ruch, maloobchod, média a digitální technologie a inženýrství. Kulturní dědictví je nedílnou součástí kulturního a kreativního odvětví a našeho života, má význam pro společenství, skupiny a společnosti a dává pocit sounáležitosti. Tvoří most mezi minulostí a budoucností našich společností. Pro vytváření inkluzivní společnosti v Evropě a na celém světě je zásadní lepší chápání našeho kulturního dědictví a toho, jak je vnímáno a interpretováno. Rovněž je hnací silou evropského, státního, regionálního a místního hospodářství a mocným zdrojem inspirace pro kreativní a kulturní průmysl. Klíčovými výzvami pro tuto i budoucí generaci je zpřístupnění, uchování, ochrana a obnova, interpretace a využití plného potenciálu našeho kulturního dědictví. Hmotné i nehmotné kulturní dědictví je významným přínosem a inspirací pro umění, tradiční řemesla i kulturní, kreativní a podnikatelské odvětví, která jsou hnacím motorem udržitelného hospodářského růstu, vytváření nových pracovních míst a zahraničního obchodu. V tomto smyslu je třeba ve spolupráci s místními společenstvími a relevantními subjekty zvažovat inovace i odolnost kulturního dědictví. Kulturní dědictví může rovněž sloužit jako zprostředkovatel kulturní diplomacie a jako faktor budování identity a kulturní a sociální soudržnosti.

Hlavní rysy

— Studie a vědy zaměřené na kulturní dědictví, využívající nejmodernější technologie a inovativní metody včetně digitálních,

— přístup ke kulturnímu dědictví a jeho sdílení pomocí inovativních vzorců a způsobů použití a participativních modelů správy,

— výzkum v zájmu přístupnosti kulturního dědictví prostřednictvím nových technologií, jako jsou cloudové služby, včetně mimo jiné prostoru pro spolupráci v oblasti evropského kulturního dědictví, jakož i podpora a usnadňování předávání know-how a dovedností; tomu bude předcházet posouzení dopadu,

— udržitelné modely podnikání v zájmu posílení finanční základny odvětví kulturního dědictví,

— spojení odvětví kulturního dědictví s nově vznikajícím tvůrčím odvětvím, včetně interaktivních médií a sociálních inovací,

— přínos kulturního dědictví k udržitelnému rozvoji skrze uchování, ochranu, utváření a regeneraci kulturní krajiny, kdy Unie může sloužit jako laboratoř pro inovace opírající se o dědictví a udržitelný kulturní cestovní ruch,

— uchování, ochrana, rozšiřování a obnova kulturního dědictví a jazyků a udržitelné nakládání s nimi, včetně využívání tradičních dovedností a řemesel nebo nejmodernějších technologií včetně digitálních,

— vliv kulturní paměti, tradic, vzorců chování, vnímání, přesvědčení, hodnot, smyslu sounáležitosti a vnímání identity; úloha kultury a kulturního dědictví v multikulturních společnostech a vzorce kulturního začleňování a vyčleňování.

2.2.3. Socioekonomická transformace

Evropské společnosti procházejí hlubokou socioekonomickou a kulturní transformací, především v důsledku globalizace a technologických inovací. Zároveň se ve většině evropských zemí zvyšuje příjmová nerovnost (6). Potřebné jsou politiky zaměřené do budoucna, které budou prosazovat udržitelný a inkluzivní růst, genderovou rovnost, dobré životní podmínky a odstraňování nerovností a budou podporovat produktivitu (včetně pokroku v jejím měření), s ohledem na sociálně-územní nerovnosti a lidský kapitál, chápání migrace a výzvy spojené s integrací a reakce na ně a podporu mezigenerační solidarity, mezikulturního dialogu a sociální mobility. Pro spravedlivější a prosperující budoucnost jsou zapotřebí dostupné, inkluzivní a vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy podporující začlenění.

Hlavní rysy

— Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst; úloha vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností a podpoře začleňování, včetně předcházení předčasného ukončení školní docházky,

— sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie,

— statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého růstu produktivity nebo strukturálních ekonomických změn,

— nové modely řízení v nově se objevujících hospodářských oblastech a tržních institucích,

— nové typy práce, úloha práce, rozšiřování dovedností, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopady na distribuci příjmů, rovnováha mezi pracovním a soukromým životem, pracovní prostředí, nediskriminace včetně genderové rovnosti a sociální začlenění,

— lepší porozumění společenským změnám v Evropě a jejich dopadu,

— účinky sociální, technologické a hospodářské transformace na přístup k bezpečnému, zdravému, cenově dostupnému a udržitelnému bydlení,

— systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o spravedlivé a udržitelné odstranění nerovností a řešení dopadů techniky, demografie a rozmanitosti,

— inkluzivní a udržitelné modely rozvoje a růstu pro městské, poloměstské a venkovské prostředí,

— chápání mobility osob a jejího dopadu v kontextu sociální a hospodářské transformace zvažované v globálním a místním měřítku pro lepší řízení migrace, respektování odlišností, dlouhodobou integraci migrantů včetně uprchlíků a dopad souvisejících politických intervencí; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv a otázky rozvojové pomoci a spolupráce; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě, kultuře a podpůrným službám, širší a lepší přístup na trh práce a aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné osoby včetně migrantů,

— řešení důležitých výzev, kterým čelí evropské modely týkající se sociální soudržnosti, přistěhovalectví, integrace, demografické změny, stárnutí, zdravotního postižení, vzdělávání, chudoby a sociálního vyloučení,

— pokročilé strategie a inovativní metody pro genderovou rovnost ve všech sociálních, hospodářských a kulturních oblastech a pro řešení genderové předpojatosti a genderově podmíněného násilí,

— systémy vzdělávání a odborné přípravy za účelem podpory a co nejlepšího využití digitální transformace Unie a za účelem zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nově se objevujících online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu,

— modernizace orgánů veřejné správy a systémů řízení tak, aby angažovaly občany a splňovaly jejich očekávání, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele.

3. KLASTR „CIVILNÍ BEZPEČNOST PRO SPOLEČNOST“

3.1. Zdůvodnění

Evropská spolupráce přispěla na evropském kontinentu k období bezprecedentního míru, stability a prosperity. Nicméně Evropa musí reagovat na výzvy vyplývající z neustálého ohrožování bezpečnosti naší stále složitější a digitalizované společnosti. Teroristické útoky a radikalizace spolu s kybernetickými útoky a hybridními hrozbami vyvolávají velké obavy o bezpečnost a zvyšují napětí ve společnosti. Pozornost si zaslouží rovněž nové, objevující se bezpečnostní hrozby, které s sebou přinesou v blízké budoucnosti nové technologie. Budoucí bezpečnost a prosperita závisí na lepších schopnostech chránit Evropu před takovýmito hrozbami. Těm nelze čelit čistě technologickými prostředky, ale vyžaduje to znalosti o lidech, jejich historii, kultuře a chování, a musí se zohlednit i etické aspekty ohledně rovnováhy mezi bezpečností a svobodou. Navíc musí Evropa zajistit svou nezávislost na technologiích, které jsou z hlediska bezpečnosti kritické, a podpořit rozvoj průlomových technologií.

Evropské občany, státní instituce, orgány Unie a hospodářství je třeba chránit před přetrvávajícími hrozbami terorismu a organizovaného zločinu, včetně nezákonného obchodu se zbraněmi, drogami, lidmi a kulturními statky. Lepší porozumění vyžaduje i lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace, aby bylo možné zlepšit veřejný pořádek, pokud jde o bezpečnost. Klíčové je rovněž posilování ochrany a bezpečnosti lepší správou hranic, včetně námořních a pozemních. S postupující digitalizací hospodářství a společnosti je na vzestupu počítačová kriminalita a diverzifikují se rizika s ní spojená. Aby Evropa ochránila demokratickou, sociální a hospodářskou stabilitu, musí nadále vynakládat úsilí na zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a bojovat s šířením nepravdivých a škodlivých informací. Je zapotřebí dalšího úsilí s cílem omezit účinky extrémních povětrnostních jevů, které jsou v důsledku změny klimatu stále intenzivnější, na život a živobytí; jde například o povodně, bouře, vlny veder nebo sucha způsobující lesní požáry, degradaci půdy a jiné přírodní katastrofy, například zemětřesení. Katastrofy, ať už přírodní nebo způsobené člověkem, mohou ohrozit důležité funkce společnosti a kritickou infrastrukturu, jako jsou komunikace, zdravotnictví, dodávky potravin, pitné vody a energie, doprava, bezpečnost a veřejná správa.

Tento klastr vyžaduje technický výzkum i výzkum lidských faktorů zapojených do zlepšování odolnosti vůči katastrofám, případně včetně testovacích aplikací, odborné přípravy, kybernetické hygieny a vzdělávání. Je třeba vyvinout větší úsilí s cílem hodnotit výsledky výzkumu v oblasti bezpečnosti a prosazovat jejich uplatňování.

Tento klastr bude usilovat o synergie zejména s těmito programy: Fond pro vnitřní bezpečnost, Fond pro integrovanou správu hranic a program Digitální Evropa. Bude též usilovat o zdokonalený výzkum a spolupráci v oblasti inovací mezi mezivládními agenturami a organizacemi, a to i prostřednictvím mechanismů výměny a konzultací, například v oblasti intervence „Ochrana a bezpečnost“.

Součástí širší komplexní reakce Unie na bezpečnostní hrozby je výzkum v oblasti bezpečnosti. Přispívá k procesu budování kapacit tím, že umožňuje, aby v budoucnu byly dostupné technologie, techniky a aplikace, které odstraní nedostatky v oblasti schopností, na něž poukazují tvůrci politik, odborníci z praxe a organizace občanské společnosti. Již teď představuje financování výzkumu prostřednictvím předchozího rámcového programu Unie přibližně 50 % celkového veřejného financování výzkumu v Unii v oblasti bezpečnosti. Plně se využijí dostupné nástroje, včetně Kosmického programu Unie zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (7) ( EGNOS a Galileo, Copernicus, získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy). Výzkumné a inovační činnosti v rámci tohoto programu budou sice zaměřeny výlučně na civilní aplikace, v zájmu posílení synergií se však bude usilovat o koordinaci s obranným výzkumem financovaným Unií s ohledem na skutečnost, že existují oblasti technologií dvojího užití. Zdvojování financování bude zabráněno. Přeshraniční spolupráce přispívá k rozvoji jednotného evropského trhu v oblasti bezpečnosti a ke zlepšování výkonnosti odvětví, což posiluje autonomii Unie. Náležitá pozornost bude věnována lidskému chápání a vnímání bezpečnosti.

Výzkum v oblasti bezpečnosti navazuje na závazek Římské agendy usilovat o „bezpečnou a chráněnou Evropu“ a napomáhá k vytvoření skutečné a účinné bezpečnostní unie.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 16 – mír, spravedlnost a silné instituce.

3.1.1. Společnost odolná vůči katastrofám

Katastrofy mohou mít různé příčiny, ať už přírodní, nebo způsobené člověkem, včetně teroristických útoků, jevů spojených s klimatem a jiných extrémních jevů (včetně zvyšování hladiny moří). Mohou vyplývat z lesních požárů, vln veder, povodní, sucha, dezertifikace, zemětřesení, tsunami a sopečných jevů, vodních krizí, povětrnostních jevů způsobených událostmi ve vesmíru, průmyslových a dopravních katastrof, chemických, biologických, radiologických a jaderných událostí, a to i zřetězením rizik. Cílem je zabránit ztrátám na životech, újmám na zdraví, škodám na životním prostředí, traumatům i hospodářské a majetkové škodě způsobené katastrofami, omezit tyto jevy, zajistit zabezpečení dodávek potravin, léků, zdravotnických služeb a vody, jakož i lépe porozumět rizikům vzniku katastrof, možnostem jejich omezení a posílit odstraňování následků katastrof. To s sebou nese zahrnutí plného spektra řízení krizí: od prevence a odborné přípravy přes řízení krizí až po řízení v pokrizovém období a odolnost.

Hlavní rysy

— Technologie, schopnosti a řízení pro složky první reakce zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích, při katastrofách, v pokrizových situacích a v počáteční fázi obnovy,

— kapacity společnosti pro lepší prevenci a řízení rizika katastrof a snižování rizika jejich vzniku, též prostřednictvím řešení inspirovaných přírodou, zlepšováním prognostických schopností, prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika a dominové efekty, posouzení rizika a lepší chápání lidského faktoru strategií řízení rizik a sdělování informací o riziku,

— účinněji podporovat filozofii lepší rekonstrukce formulované v sendajském rámci pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 lepším porozuměním obnově po katastrofě a výzkumem zaměřeným na účinnější posouzení rizika provedené po katastrofě,

— interoperabilita zařízení a postupů pro usnadnění přeshraniční operativní spolupráce a integrovaný trh Unie.

3.1.2. Ochrana a bezpečnost

Je třeba chránit občany před bezpečnostními hrozbami plynoucími z trestné činnosti, včetně terorismu a hybridních hrozeb, a na tyto hrozby reagovat; chránit lidi, veřejné prostory a kritickou infrastrukturu před fyzickými útoky (včetně chemických, biologických, jaderných a výbušných materiálů (CBRN-E)) i kybernetickými útoky; bojovat proti terorismu a násilné radikalizaci, včetně chápání a potírání teroristického myšlení a přesvědčení; předcházet závažné trestné činnosti, včetně počítačové a organizované trestné činnosti (jako je pirátství a padělání výrobků), a potírat ji; poskytovat podporu obětem; odhalovat finanční toky z trestné činnosti; rozvíjet nové forenzní schopnosti; podporovat využívání dat pro účely prosazování práva a k zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva; posilovat schopnosti v oblasti ochrany hranic, podporovat řízení vzdušných, pozemních a námořních hranic Unie, pokud jde o toky lidí a zboží; a při všech těchto bezpečnostních hrozbách a při jejich prevenci a zmírňování porozumět lidskému faktoru. Stěžejní je udržovat flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nové a nečekané bezpečnostní problémy, které mohou vzniknout.

Hlavní rysy

— Inovativní přístupy a technologie pro bezpečnostní sbory (například policejní složky, hasičské sbory, zdravotnické služby, pohraniční a pobřežní stráž, celní úřady), zejména pokud jde o digitální transformaci a interoperabilitu bezpečnostních sil, provozovatele infrastruktury, organizace občanské společnosti a osoby spravující otevřené prostory,

— analýza fenoménu přeshraniční trestné činnosti, pokročilé metody rychlého, spolehlivého a standardizovaného sdílení a sběru údajů se zvýšenou ochranou soukromí, jakož i osvědčených postupů,

— lidský a sociálně-ekonomický rozměr trestné činnosti a násilné radikalizace ve vztahu k osobám skutečně či potenciálně zapojeným do takového chování, jakož i osobám, které jím jsou nebo mohou být zasaženy, včetně chápání a potírání teroristického myšlení a přesvědčení a trestné činnosti na základě pohlaví, sexuální orientace nebo rasové diskriminace,

— analýza bezpečnostních aspektů nových technologií, jako je sekvencování DNA, úprava genomu, nanomateriály a funkční materiály, umělá inteligence, autonomní systémy, drony, robotika, kvantová výpočetní technika, kryptoměny, trojrozměrný tisk a nositelná elektronika, technologie blockchain, jakož i zvyšování povědomí občanů, veřejných orgánů a průmyslu s cílem zamezit vzniku nových bezpečnostních rizik a omezovat stávající rizika, mimo jiné i rizika vyplývající z nových technologií,

— zlepšování prognostických a analytických schopností pro účely tvorby politik a na strategické úrovni ohledně bezpečnostních rizik,

— ochrana kritických infrastruktur a otevřeného a veřejného prostoru před fyzickými, digitálními a hybridními hrozbami, včetně účinků změny klimatu,

— monitorování a potírání dezinformací a falešných zpráv s důsledky pro bezpečnost, včetně rozvoje schopností odhalovat zdroje manipulace,

— technologický rozvoj pro civilní aplikace zaměřené na případné posílení interoperability mezi civilní ochranou a vojenskými silami,

— interoperabilita zařízení a postupů za účelem usnadnění přeshraniční, mezivládní a meziagenturní operativní spolupráce a rozvoj integrovaného trhu Unie,

— rozvoj nástrojů a metod účinného a účelného integrovaného řízení hranic, zejména v zájmu zlepšení schopnosti reakce a lepší kapacity pro monitorování pohybu přes vnější hranice s cílem posílit odhalování rizik, reakci na incidenty a prevenci trestné činnosti,

— odhalování podvodných činností na hraničních přechodech a v rámci celého dodavatelského řetězce, včetně identifikace zfalšovaných nebo jinak manipulovaných dokladů a odhalování obchodování s lidmi a nelegálním zbožím,

— zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý technologický rozvoj, včetně důvěrnosti a integrity informací a sledovatelnosti a zpracování všech transakcí,

— rozvoj technik pro identifikaci padělaných výrobků, pro posílení ochrany původních částí a zboží a pro kontrolu přepravovaných výrobků.

3.1.3. Kybernetická bezpečnost

Nepřátelské kybernetické činnosti ohrožují nejen naše ekonomiky, ale také samotné fungování našich demokracií, naše svobody a naše hodnoty. Kybernetické hrozby mají často povahu trestné činnosti, jsou motivované ziskem, avšak pohnutky mohou být i politické a strategické. Naše budoucí bezpečnost, svoboda, demokracie a prosperita závisí na zlepšení naší schopnosti chránit Unii před kybernetickými hrozbami. Digitální transformace vyžaduje podstatné zlepšení kybernetické bezpečnosti k zajištění ochrany obrovského množství zařízení internetu věcí, která budou podle očekávání připojena k internetu, a bezpečné provozování sítí a informačních systémů, a to i pro elektrizační soustavy, dodávky a rozvod pitné vody, vozidla a dopravní systémy, nemocnice, finance, veřejné instituce, továrny a domácnosti. Evropa musí budovat odolnost vůči kybernetickým útokům a účinné kybernetické odrazování a zároveň zajišťovat posilování ochrany údajů a svobody občanů. Je v zájmu Unie zajistit, aby si vytvořila a udržovala klíčové strategické kapacity v oblasti kybernetické bezpečnosti v zájmu zabezpečení jednotného digitálního trhu, a zejména k zajištění ochrany kritických sítí a informačních systémů a poskytování klíčových služeb v oblasti kybernetické bezpečnosti. Unie musí být schopna samostatně zabezpečit svá digitální aktiva a být na celosvětovém trhu kybernetické bezpečnosti konkurenceschopná.

Hlavní rysy

— Technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od bezpečných komponent a kryptografie odolné vůči kvantové výpočetní technice až po samoopravitelný software a sítě),

— technologie, metody, standardy a osvědčené postupy pro řešení hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti, které předvídají budoucí potřeby a udržují konkurenceschopnost evropského průmyslu, včetně nástrojů elektronické identifikace, odhalování hrozeb, kybernetické hygieny a zdrojů pro výcvik a vzdělávání,

— otevřená spolupráce pro evropskou síť kompetencí a centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost.

4. KLASTR „DIGITÁLNÍ OBLAST, PRŮMYSL A VESMÍR“

4.1. Zdůvodnění

Aby byla zajištěna konkurenceschopnost průmyslu a schopnost řešit budoucí globální výzvy, musí Unie zvýšit svou technologickou suverenitu a své vědecké, technologické a průmyslové kapacity v klíčových oblastech, o které se opírá transformace naší ekonomiky, pracovních míst a společnosti.

Na průmysl v Unii připadá jedno z pěti pracovních míst, dvě třetiny soukromých investic do výzkumu a vývoje a 80 % vývozu Unie. Nová vlna inovací, která bude zahrnovat slučování fyzických a digitálních technologií, přinese obrovské příležitosti pro průmysl Unie a zlepší kvalitu života občanů Unie.

Hlavním hnacím motorem je digitalizace. S tím, jak se digitalizace rychlým tempem šíří napříč všemi obory, jsou pro sílu naší ekonomiky a udržitelnost naší společnosti zásadní investice do prioritních oblastí, od důvěryhodné umělé inteligence přes internet nové generace a vysoce výkonnou výpočetní techniku až po fotoniku, kvantové technologie, mikroelektroniku, nanoelektroniku a robotiku. Investice do digitálních technologií, jejich výroba a používání představují hlavní impulz pro hospodářský růst Unie; v období 2001 až 2011 vedly k 30% zvýšení DPH Unie. V této souvislosti má v Unii i nadále zásadní význam role malých a středních podniků, a to jak z hlediska růstu, tak z hlediska zaměstnanosti. Využívání digitálních technologií malými a středními podniky podporuje konkurenceschopnost a udržitelnost.

Na klíčových základních technologiích (8) stojí spojení digitálního a fyzického světa, které je ústředním tématem této nové globální vlny inovací. Investice do výzkumu, vývoje, demonstrací a zavádění klíčových základních technologií a zajištění bezpečných, udržitelných a dostupných dodávek surovin a pokročilých materiálů zajistí Unii strategickou autonomii a pomůže jejímu průmyslu významně snížit svou uhlíkovou a environmentální stopu.

Podle potřeby budou rovněž rozvíjeny specifické budoucí a vznikající technologie.

Strategický význam má vesmír; přibližně 10 % HDP Unie závisí na využívání kosmických služeb. Unie má kosmické odvětví světové úrovně se silným odvětvím výroby družic a dynamickým odvětvím navazujících služeb. Vesmír poskytuje důležité nástroje pro monitorování, komunikaci, navigaci a dohled a otevírá řadu obchodních příležitostí, zejména v kombinaci s digitálními technologiemi a dalšími zdroji dat. Unie musí tyto příležitosti maximálně zužitkovat tím, že plně využije potenciálu svých kosmických programů Copernicus, EGNOS a Galileo a bude chránit kosmické a pozemní infrastruktury před hrozbami z vesmíru.

Unie má jedinečnou možnost stát se světovým lídrem a zvýšit svůj podíl na světových trzích tím, že předvede, jak se digitální transformace, vedoucí postavení v klíčových základních a kosmických technologiích, přechod k nízkouhlíkovému oběhovému hospodářství a konkurenceschopnost mohou navzájem umocňovat prostřednictvím vědecké a technické excelence.

K tomu, aby se digitalizované, oběhové, nízkouhlíkové a nízkoemisní hospodářství stalo realitou, je vzhledem ke složitosti hodnotových řetězců, systémové a multidisciplinární povaze technologií a vysokým nákladům na jejich vývoj a meziodvětvové povaze problémů, které je třeba vyřešit, nutné podniknout kroky na úrovni Unie. Unie musí zajistit, aby všichni aktéři v průmyslu a společnost jako celek mohli těžit z pokročilých a čistých technologií a digitalizace. Rozvoj technologií sám o sobě nebude stačit. Pochopení těchto technologií a vývoje společností má zásadní význam pro zapojení koncových uživatelů a vyvolání změny chování.

Průmyslově orientované infrastruktury, včetně pilotních linek, pomohou podnikům v Unii – zejména malým a středním – zavést tyto technologie a zlepšit jejich inovační výkonnost, přičemž mohou být podporovány i jinými programy Unie.

Silná angažovanost průmyslu a občanské společnosti je zásadní pro stanovení priorit a rozvoj programů výzkumu a inovací, zvýšení pákového účinku financování z veřejných zdrojů prostřednictvím soukromých a veřejných investic a zajištění lepšího využívání výsledků. Klíčovými podmínkami úspěchu jsou společenské pochopení a přijetí, včetně zohledňování návrhu