ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2007

o finančním příspěvku Společenství na průzkum výskytu bakterií rodu Salmonella a bakterie Staphylococcus aureus odolné vůči methicillinu ve stádech chovných prasat, který má být proveden v členských státech

(oznámeno pod číslem K(2007) 6579)

(2008/55/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 20 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

Průzkum by měl poskytnout technické informace potřebné pro řádné vypracování veterinárních právních předpisů Společenství. Vzhledem k významu shromažďování srovnatelných údajů o výskytu MRSA u chovných prasat v členských státech by mělo Společenství poskytnout členským státům finanční příspěvek na provádění specifických požadavků průzkumu. Je vhodné uhradit vzniklé náklady na nákup tamponů a laboratorní vyšetření až do výše 100 %, s určitým limitem. Všechny ostatní vynaložené náklady, jako jsou náklady na odběr vzorků, cestovné a správní náklady, by neměly být způsobilé pro žádný finanční příspěvek Společenství.

V zájmu účinné správy by měly být veškeré výdaje, na které má být poskytnut finanční příspěvek Společenství, vyjádřeny v eurech. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (6) je přepočítacím kurzem pro výdaje v jiné měně než v euru poslední kurz stanovený Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém daný členský stát podal žádost. Z důvodů jasnosti a transparentnosti by mělo být zrušeno rozhodnutí 2007/636/ES a finanční příspěvek Společenství na průzkumy výskytu salmonel a MRSA by měl být stanoven pouze v tomto rozhodnutí.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro poskytování finančního příspěvku Společenství na základní průzkum, který má být proveden v členských státech za účelem posouzení výskytu bakterií rodu Salmonella (dále jen „průzkum salmonel“) a bakterie Staphylococcus aureus odolné vůči methicillinu (MRSA) (dále jen „průzkum MRSA“) v celém Společenství u chovných prasat ze vzorků na úrovni zemědělského podniku.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se pojmem „příslušný orgán“ rozumí orgán nebo orgány členského státu podle článku 3 nařízení (ES) č. 2160/2003.

Článek 3

Rozsah průzkumů

1. Členské státy provedou průzkum salmonel v souladu s částmi A a B přílohy I do 31. prosince 2008.

2. Členské státy provedou průzkum MRSA v souladu s částmi A a C přílohy I do 31. prosince 2008.

Článek 4

Vzorkování a vyšetření

Vzorkování a vyšetření provádí příslušný orgán nebo jsou prováděny pod jeho dohledem v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v příloze I.

Článek 5

Podmínky poskytnutí finančního příspěvku Společenství

1. Finanční příspěvek Společenství na náklady na vyšetření podle tohoto rozhodnutí bude členským státům poskytnut do výše maximální celkové částky pro spolufinancování stanovené v příloze II tohoto rozhodnutí po dobu trvání průzkumů stanovených v tomto rozhodnutí.

2. Finanční příspěvek Společenství stanovený v odstavci 1 se členským státům vyplatí za předpokladu, že jsou průzkumy salmonel a MRSA prováděny v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Společenství, včetně pravidel hospodářské soutěže a pravidel zadávání veřejných zakázek, a dále v souladu s těmito podmínkami:

závěrečná zpráva o provedení průzkumů spolu s doklady prokazujícími náklady na vyšetření vynaložené členskými státy a s výsledky dosaženými během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 musí být předložena Komisi nejpozději do 31. března 2009;

Doklady prokazující vynaložené náklady, jak je uvedeno v odst. 2 písm. c), musí obsahovat minimálně informace stanovené v příloze III.

3. Bude-li závěrečná zpráva uvedená v odst. 2 písm. c) předložena po 31. březnu 2009, avšak do 30. dubna 2009, bude finanční příspěvek Společenství snížen o 25 %.

Bude-li závěrečná zpráva předložena po 30. dubnu 2009, avšak do 31. května 2009, bude finanční příspěvek snížen o 50 %.

V případě, že bude závěrečná zpráva předložena po 31. květnu 2009, žádný finanční příspěvek se nevyplatí.

Článek 6

Maximální částky, které budou uhrazeny

1. Maximální výše finančního příspěvku Společenství na náklady na vyšetření v rámci průzkumu salmonel, které budou členským státům uhrazeny, nepřesáhne tyto částky:

2. Maximální výše finančního příspěvku Společenství na náklady na vyšetření v rámci průzkumu MRSA, které budou členským státům uhrazeny, nepřesáhne tyto částky:

Článek 7

Sběr údajů, hodnocení a podávání zpráv

1. Příslušný orgán, který je odpovědný za vypracování výroční zprávy členského státu podle čl. 9 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (7), shromáždí a vyhodnotí výsledky průzkumů a předá je Komisi.

2. Komise předá vnitrostátní údaje a hodnocení uvedené v odstavci 1 Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin, který je prozkoumá.

3. Vnitrostátní údaje a výsledky se zveřejní ve formě, která zajistí zachování důvěrnosti.

Článek 8

Přepočítací kurs pro výdaje

Jsou-li výdaje členského státu vyjádřeny v jiné měně než euru, provede tento členský stát přepočet svých výdajů na eura na základě posledního směnného kurzu stanoveného Evropskou centrální bankou před prvním dnem měsíce, ve kterém dotyčný členský stát podal žádost o finanční příspěvek Společenství.

Článek 9

Zrušení rozhodnutí 2007/636/ES

Rozhodnutí 2007/636/ES se zrušuje.

Článek 10

Použití

Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2008.

Článek 11

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

(1) Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

(2) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1237/2007 (Úř. věst. L 280, 24.10.2007, s. 5).

(3) The EFSA Journal (2007) 99, s. 1–28.

(4) The EFSA Journal (2007) 129, s. 1–14.

(5) Úř. věst. L 257, 3.10.2007, s. 30.

(6) Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1437/2007 (Úř. věst. L 322, 7.12.2007, s. 1).

(7) Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31. Směrnice ve znění směrnice Rady 2006/104/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 352).

PŘÍLOHA I

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PODLE ČLÁNKU 3, ČLÁNKU 4 A ČL. 5 ODST. 2 PÍSM. b)

Část A: Přehled a rámec odběru vzorků

1. Přehled průzkumu

Průzkum má být proveden podle přehledu na obrázku 1.

Obrázek 1:

Přehled průzkumu

2. Rámec odběru vzorků

2.1 Vymezení populace

Průzkum se provede v hospodářstvích, která chovají nejméně 80 % populace chovných prasat v členském státě. Přednostně budou odebrány vzorky z hospodářství, která mají 50 a více chovných prasat. Ovšem pokud hospodářství, která mají 50 a více chovných prasat, nezahrnují 80 % národního stáda chovných prasat, budou odebrány vzorky i z menších hospodářství s méně než 50 chovnými prasaty.

Hospodářství s chovnými prasaty budou klasifikována buď jako „chovná hospodářství“, nebo jako „produkční hospodářství“. Chovná hospodářství prodávají prasničky a/nebo kance pro účely plemenitby. Znamená to, že prodávají 40 % nebo více prasniček, které chovají, pro plemenitbu a zbytek je prodán na porážku. Naopak produkční hospodářství prodávají prasata převážně na výkrm nebo na porážku.

Výskyt salmonel a MRSA musí být měřen zvlášť v chovných hospodářstvích (1. část průzkumů salmonel a MRSA) a zvlášť v produkčních hospodářstvích (2. část průzkumů salmonel a MRSA), která zahrnují stáda podle obrázku 2 vyjma stád od odstávčat po výkrm.

Obrázek 2:

Přehled hospodářství

2.2 Vzorek a strategie vzorkování

V obou částech průzkumů salmonel a MRSA bude vzorkování probíhat podobně ve dvou etapách. V první etapě bude v každém členském státě vybrán namátkový vzorek ze skupiny chovných hospodářství a druhý namátkový vzorek bude vybrán ze skupiny produkčních hospodářství. Počet požadovaných hospodářství je uveden v bodě 2.3. Ve druhé etapě bude vybrán počet kotců pro vzorkování v rámci každého vybraného hospodářství (viz bod 2.2.2).

2.2.1 První etapa: výběr hospodářství

Každý členský stát musí vytvořit dva rámce odběru vzorků. První z nich bude obsahovat seznam všech vhodných chovných hospodářství (obvykle hospodářství s nejméně 50 chovnými prasaty – viz bod 2.1) a druhý bude obsahovat seznam všech vhodných produkčních hospodářství. Poté bude z každého seznamu namátkově vybrán požadovaný počet hospodářství pro každou část průzkumů salmonel a MRSA. Namátkový vzorek má zajistit, že průzkumy budou zahrnovat hospodářství s různou velikostí stád a ze všech regionů členského státu, kde se chovají prasata. Je zřejmé, že v některých členských státech může být několik hospodářství (např. méně než 10 % všech vhodných hospodářství) s velmi velkými stády. Může se tudíž stát, že do namátkového vzorku nebude vybráno žádné z těchto velkých stád. Členský stát může před provedením výběru hospodářství použít kritérium stratifikace, například určit množinu zahrnující 10 % největších stád a vymezit 10 % požadované velikosti vzorku na tuto množinu. Podobně může členský stát rozvrstvit vzorek napříč správními regiony podle podílu vhodných stád v rámci každého regionu. Každá zvažovaná stratifikace by měla být popsána ve zprávě, kterou členský stát předkládá Komisi podle části D bodu 1.

Jestliže z vybraného hospodářství nelze odebrat vzorek (např. pokud v době provádění vzorkování již neexistuje), bude namátkově vybráno jiné hospodářství ze stejného rámce odběru vzorků. Pokud se uskutečnila jakákoliv stratifikace (např. na základě velikosti stáda nebo na základě regionu), mělo by být nové hospodářství vybráno ze stejné množiny.

Rozsah primárního odběru vzorků (počet hospodářství, ve kterých se vzorkování provede) bude rozložen přibližně rovnoměrně na období celého roku, aby pokud možno pokryl různá roční období. Vzorky budou každý měsíc odebírány přibližně z jedné dvanáctiny celkového počtu hospodářství.

Venkovní chovy musí být do průzkumu zahrnuty, ale pro tento způsob produkce není povinná žádná stratifikace.

2.2.2 Druhá etapa: odběr vzorků v hospodářství

V každém vybraném chovném i produkčním hospodářství budou namátkově vybrány kotce, výběhy nebo skupiny chovných prasat starších 6 měsíců, u nichž se provede vzorkování.

Počet kotců, výběhů nebo skupin, u nichž se vzorkování provede, musí být rozvržen poměrně podle počtu chovných prasat v různých stupních produkce (březí, nebřezí a jiné kategorie chovných prasat). Nejsou stanoveny přesné věkové kategorie, ale tyto informace budou během vzorkování shromážděny.

Chovná prasata, která přibyla do stáda nedávno a jsou držena v karanténě, nebudou do průzkumů salmonel a MRSA zahrnuta.

2.3 Výpočet rozsahu odběru vzorků

2.3.1 Rozsah primárního odběru vzorků (rozsah odběru vzorků v první etapě)

Jeden řádný výpočet primárního rozsahu odběru vzorků bude proveden pro chovná hospodářství a druhý řádný výpočet primárního rozsahu odběru vzorků bude proveden pro produkční hospodářství. Rozsah primárního odběru vzorků bude počet chovných hospodářství, u kterých se provede vzorkování, a počet produkčních hospodářství, u kterých se provede vzorkování, v každém členském státě a bude určen s přihlédnutím k následujícím kritériím za předpokladu jednoduchého namátkového vzorkování:

a) celkový počet chovných hospodářství (chovná hospodářství, 1. část průzkumů salmonel a MRSA);

b) celkový počet produkčních hospodářství (produkční hospodářství, 2. část průzkumů salmonel a MRSA);

c) předpokládaný roční výskyt (p): 50 %;

d) požadovaná úroveň spolehlivosti (Z): 95 %, odpovídající hodnotě Zα 1,96;

e) přesnost (L): 7,5 %;

f) použití těchto hodnot a vzorce:

Výpočet bude proveden za prvé pro chovná hospodářství a za druhé pro produkční hospodářství. Pro oba případy jsou hodnoty uvedené v bodech c) až e) stejné.

Pro praktické účely, pokud existuje 100 000 nebo více hospodářství buď v rámci odběru vzorků z chovných hospodářství, nebo v rámci odběru vzorků z produkčních hospodářství, může být tato populace považována za nekonečnou a počet hospodářství, která budou z onoho rámce odběru vzorků namátkově vybrána, bude 171 (viz tabulka 1). Pokud je počet chovných hospodářství nebo produkčních hospodářství nižší než 100 000, použije se opravný koeficient pro konečnou populaci a vzorkování může být provedeno u nižšího počtu hospodářství, jak je uvedeno v tabulce 1.

Například pokud je v členském státě 1 000 hospodářství patřících do skupiny produkčních hospodářství a 250 hospodářství patřících do skupiny chovných hospodářství, musí být provedeno vzorkování u 147 hospodářství ve skupině produkčních hospodářství a u 102 hospodářství ve skupině chovných hospodářství.

Tabulka 1

Počet hospodářství s chovnými prasaty, u kterých bude provedeno vzorkování v obou částech průzkumů salmonel a MRSA, v závislosti na konečné velikosti populace (celkový počet hospodářství s chovnými prasaty v členských státech)

Počet hospodářství s chovnými prasaty (N) Rozsah vzorku (n) pro konečnou velikost populace s přesností 7,5 % 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Z důvodu očekávané míry nepoužitelnosti vzorků se může rozsah odběru vzorků zvýšit o 10 % v každé skupině. Jakékoli nevyhovující hospodářství bude v průběhu průzkumů salmonel a MRSA nahrazeno (viz bod 2.2.1).

V případě, že není před začátkem průzkumu možné odhadnout počet „chovných hospodářství“, bude pro vzorkování vybrán počet hospodářství podle tabulky 1 na základě celkového počtu hospodářství s prasnicemi (X hospodářství). Počet hospodářství, u kterých se vzorkování provede, bude navýšen nejméně o 30 % ((X + 30 %) hospodářství). Před začátkem průzkumu určí příslušný orgán počet chovných hospodářství, jenž se bude rovnat nejméně těmto dodatečným 30 procentům. V průběhu návštěv zemědělských podniků bude každé hospodářství označeno za chovné nebo produkční podle definic stanovených výše.

2.3.2 Rozsah sekundárního odběru vzorků (rozsah odběru vzorků v druhé etapě)

V každém vybraném hospodářství budou odebrány vzorky z 10 namátkově vybraných kotců, výběhů nebo skupin chovných prasat. V případě nutnosti (např. v porodních kotcích, nebo pokud jsou prasnice chovány ve skupinách menších než 10 jedinců) může skupina zahrnovat více než jeden kotec. Každý běžný vzorek salmonel by měl pocházet od nejméně 10 jedinců chovných prasat.

Pokud je ovšem v malých hospodářstvích nebo v hospodářstvích s velkým počtem chovných prasat držených ve venkovních výbězích počet kotců, výběhů nebo skupin nižší než 10, vyžaduje se provést vzorkování téhož kotce, výběhu nebo skupiny tak, aby bylo předloženo 10 běžných vzorků salmonel.

Část B: Odběr a vyšetření vzorků při průzkumu salmonel

1. Odběr vzorků ve stádech

1.1 Typ a vlastnosti běžného vzorku

Materiálem odebraným pro bakteriologické vyšetření bude čerstvě vyloučený trus, který představuje vzorek z celého hospodářství, což je požadovaná jednotka. Jelikož každé hospodářství je jedinečné, bude před zahájením vzorkování rozhodnuto, z kterých kotců, výběhů nebo skupin v rámci hospodářství bude vzorek odebrán. Odebraný vzorek bude uložen do zvláštní nádoby zabraňující křížové kontaminaci a bude odeslán do laboratoře.

Každý směsný vzorek bude mít celkovou hmotnost nejméně 25 g a pro shromáždění těchto směsných vzorků trusu mohou být použity dva postupy:

1. pokud je uvnitř kotce nebo výběhu nahromaděn smíšený trus, lze použít velký tampon (např. 20 cm × 20 cm), který projde hmotou trusu a zajistí sebrání nejméně 25 g smíšeného materiálu. To může být provedeno například tak, že tamponem bude pohybováno klikatě po dráze dvou metrů tak, aby byl dostatečně pokryt trusovým materiálem. V případě nutnosti, např. v horkém počasí nebo na roštových podlahách, může být tampon zvlhčen vhodnou tekutinou, např. pitnou vodou.

2. Pokud není trus takto nahromaděn, např. na poli, ve velkém výběhu, v porodním přístřešku nebo v kotcích nebo v jiných zařízeních s malým počtem prasat ve skupině, pak může být odebráno malé množství z čerstvého trusu nebo míst pokrytých čerstvým trusem jednotlivě tak, aby celkový vzorek o objemu nejméně 25 g pocházel nejméně od 10 jedinců. Místa, ze kterých jsou tato malá množství odebírána, by měla být rozmístěna reprezentativním způsobem po celé ploše.

Pokud je to možné, měl by se použít raději první postup. Při tomto postupu musí odebíraný vzorek pocházet od nejméně 10 jednotlivých prasat, jinak bude použit druhý postup.

1.2 Dodatečné vzorkování pro zkoumání výskytu v rámci hospodářství

Celkem u 10 hospodářství vybraných namátkově z celkového vzorku chovných hospodářství a produkčních hospodářství bude provedeno intenzivnější vzorkování. V těchto hospodářstvích bude odebráno 10 běžných vzorků způsobem popsaným výše (část A bod 2.1). Navíc bude odebráno 10 individuálních vzorků o hmotnosti nejméně 30 g v každém vybraném kotci a budou označeny tak, že těchto 10 individuálních vzorků lze přiřadit k běžnému vzorku z tohoto kotce. Celkem tedy bude odebráno 10 běžných vzorků a 100 (10 × 10) individuálních vzorků v každém z těchto 10 hospodářství. Zpracování těchto vzorků je popsáno v bodě 2.3.1.

Toto vzorkování by mělo být provedeno v České republice, Dánsku, Rumunsku, Slovinsku, Švédsku a ve Spojeném království.

1.3 Informace o vzorku

Veškeré dostupné příslušné informace o vzorku musejí být zaznamenány do formuláře pro vzorkování, který vypracuje příslušný orgán za účelem splnění požadavků na údaje uvedených v části D.

Každý vzorek s příslušným formulářem pro vzorkování musí být označen jedinečným číslem, které se musí použít v celém období od odběru vzorku až po vyšetření, a kódem kotce. Příslušný orgán musí zajistit vydání a používání systému jedinečného číslování.

1.4 Přeprava vzorků

Vzorky se pokud možno udržují při teplotě + 2 až + 8 °C a během přepravy nesmí dojít k vnější kontaminaci. Vzorky se odešlou do laboratoře co nejrychleji do 36 hodin jako expresní zásilka poštou nebo kurýrem a do laboratoře se dostanou nejpozději do 72 hodin po odběru vzorku.

2. Laboratorní analytické metody

2.1 Laboratoře

Vyšetření vzorků a sérotypizace se provádí v národní referenční laboratoři (NRL). V případě, že národní referenční laboratoř nemá kapacitu k provedení všech vyšetření nebo není laboratoří, která provádí detekci rutinně, mohou příslušné orgány rozhodnout o určení omezeného počtu jiných laboratoří, které se účastní úřední kontroly výskytu salmonel, aby vyšetření provedly. Tyto laboratoře by měly mít prokázané zkušenosti s používáním požadované metody detekce a systém zajištění kvality v souladu s normou ISO 17025 a měly by být pod dohledem národní referenční laboratoře.

2.2 Přijetí vzorků

V laboratoři budou vzorky uchovány v chladu až do bakteriologického vyšetření, které bude provedeno pokud možno do 24 hodin po jejich obdržení, avšak v každém případě nejpozději do 96 hodin od odběru vzorku.

2.3 Vyšetření vzorku

Členské státy zaručí, že všechny zúčastněné strany byly dostatečně vyškoleny pro provedení vyšetření.

2.3.1 Příprava

V laboratoři jsou běžné vzorky pečlivě a důkladně promíchány a pak se odebere 25 g na vyšetření.

Pro vyhodnocení výskytu v rámci hospodářství podle bodu 1.2 musí být každý z individuálně odebraných vzorků (30 g) rozdělen na dvě části. Jedna část o hmotnosti nejméně 25 g je pečlivě a důkladně promíchána a následně kultivována samostatně. Zbývající druhá část bude použita k přípravě umělého směsného vzorku z 10 individuálních vzorků z vybraného kotce, skupiny nebo výběhu. Tato příprava bude provedena tak, že smísením 10 × 2,5 g z individuálních vzorků vznikne jeden umělý směsný vzorek o hmotnosti 25 g. Umělé směsné vzorky jsou před vyšetřením pečlivě a důkladně promíchány. Celkem bude vyšetřeno 10 běžných vzorků, 10 umělých směsných vzorků a 100 individuálních vzorků z každého z 10 hospodářství vybraných pro odhad výskytu v rámci hospodářství.

2.3.2 Detekční a identifikační metody

2.3.2.1 Detekce salmonel

Použije se metoda doporučená referenční laboratoří Společenství pro salmonely v Bilthovenu v Nizozemsku. Tato metoda je popsána v příloze D normy ISO 6579: „Průkaz bakterií rodu Salmonella v trusu zvířat a ve vzorcích ve stadiu prvovýroby“. Bude použita nejnovější verze přílohy D.

2.3.2.2 Sérotypizace salmonel

U všech izolovaných kmenů potvrzených jako Salmonella spp. se provede sérotypizace podle systému Kaufmann-White v národní referenční laboratoři pro salmonely.

Pro zajištění kvality se 16 kmenů, u kterých lze stanovit sérotyp, a 16 izolátů, u kterých nelze stanovit sérotyp, zašle do referenční laboratoře Společenství pro salmonely. Poměrná část těchto izolátů bude referenční laboratoři Společenství zasílána čtvrtletně. Pokud se izolovalo méně kmenů, odešlou se všechny.

2.3.2.3 Fagotypizace salmonel

V případě, že jsou izoláty Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium podrobeny fagotypizaci (nepovinné), použijí se metody popsané referenčním centrem WHO pro fagotypizaci salmonel Agentury pro ochranu zdraví (Health Protection Agency – HPA) sídlící v Colindale v Londýně.

Část C: Odběr a vyšetření vzorků při průzkumu MRSA

1. Typ a vlastnosti vzorku

1.1 Odběr vzorků

Odebírá se pět vzorků prachu pomocí pěti suchých sterilních tamponů o velikosti zhruba 500 cm2 v pěti z deseti kotců vybraných pro vzorkování podle části A. Těchto 5 kotců se vybere tak, aby zahrnovaly chovná prasata v různých stupních produkce. V každém kotci se provede stěr ze svrchních ploch jednotlivých přepážek. Není-li k dispozici dostatečné množství prachu, odeberou se dodatečné vzorky z ventilace atd. Použitý tampon se uloží do sterilního plastového sáčku.

Během vzorkování je třeba zabránit tvorbě aerosolu v budově.

1.2 Informace o vzorku

Každý vzorek s příslušným formulářem pro vzorkování musí být označen jedinečným číslem, které se musí používat od odběru vzorku po vyšetření. Příslušný orgán zajistí vydání a používání systému jedinečného číslování.

1.3 Přeprava vzorků

Vzorky se udržují při stálé teplotě + 2 až + 25 °C (pokojová teplota) a během jejich uchování a přepravy nesmí dojít k vnější kontaminaci. Vzorky se odešlou do laboratoře co nejrychleji a do laboratoře se dostanou nejpozději do 10 dnů po odběru vzorku.

2. Laboratorní a analytické metody

2.1 Laboratoře

Vyšetření a subtypizace MRSA se provádí v laboratořích s dostatečnými zkušenostmi. Mělo by se pokud možno jednat o národní referenční laboratoře (NRL) pro Staphylococcus aureus a/nebo pro antimikrobiální rezistenci v členských státech. V případě, že národní referenční laboratoř nemá dostatečnou kapacitu nebo zkušenosti pro provedení vyšetření nebo není laboratoří, která provádí detekci rutinně, rozhodne příslušný orgán o určení jiných laboratoří s dostatečnými zkušenostmi nebo národní referenční laboratoře v jiném členském státě za účelem provedení vyšetření. Tyto laboratoře by měly mít prokázané zkušenosti s používáním požadovaných metod a používat systém akreditace v souladu s normou ISO 17025. Aktualizovaný seznam schválených laboratoří lze nalézt na internetových stránkách referenční laboratoře Společenství pro antimikrobiální rezistenci v Kodani v Dánsku.

2.2 Přijetí vzorků

Vzorky, které jsou přijaty 10 dnů po jejich odběru, se vyřadí, s výjimkou případů, kdy lze zahájit bakteriologické vyšetření do 13 dnů po odběru. V laboratoři budou vzorky uchovány při stálé teplotě od 2 °C do 25 °C až do bakteriologického vyšetření, které musí být provedeno do 13 dnů po odběru vzorku.

2.3 Vyšetření vzorku

2.3.1 Selektivní obohacování

V laboratoři se všech pět tamponů s odebraným prachem ponoří do 100 ml Mueller-Hinton bujonu s obsahem 6,5 % NaCl a inkubují se při teplotě 37 °C po dobu 16 až 20 hodin. Jeden mililitr této kultury se poté naočkuje do 9 ml Trypton sojového bujonu + 3,5 mg/l cefoxitinu a 75 mg aztreonamu a inkubuje se při teplotě 37 °C dalších 16 až 20 hodin. Obsah jedné očkovací kličky se poté nanese na chromogenní agar selektivní pro MRSA a inkubuje při teplotě 37 °C po dobu 24 až 48 hodin. Použije se specifický agar doporučený referenční laboratoří Společenství pro antimikrobiální rezistenci. Tento agar je popsán na internetových stránkách referenční laboratoře Společenství pro antimikrobiální rezistenci.

Na základě morfologie a barvy kolonií se provede subkultivace nejvýše pěti kolonií, které poukazují na MRSA, na krevním agaru. Podezřelé izoláty Staphylococcus aureus (S. aureus) se v této etapě buď uchovají za vhodných podmínek (– 80 °C) pro pozdější identifikaci a charakterizaci, nebo jsou zpracovány ihned.

2.3.2 Identifikace MRSA

Podezřelé izoláty S. aureus se identifikují jako S. aureus a MRSA metodou PCR. Identifikace se provede za použití vícenásobné PCR se současnou identifikací mecA genu, nebo se uskuteční dvě různé PCR. S cílem omezit objem práce se nejdříve identifikuje pouze jeden z pěti podezřelých izolátů S. aureus. Je-li tento izolát identifikován jako MRSA, musí být uchován. V případě, že je první izolát identifikován jako MRSA, nepožaduje se další vyšetření zbývajících čtyř izolátů, které tak mohou být vyřazeny. Není-li první izolát identifikován jako MRSA, vyšetří se další z počátečních pěti izolátů. Tento proces pokračuje, dokud není identifikován jeden izolát MRSA nebo dokud není vyšetřeno všech pět izolátů. Jinou možností je provést nejdříve identifikaci metodou PCR u skupiny všech pěti podezřelých kolonií ze vzorku. V případě pozitivní PCR se vyšetření opakuje u jednotlivých kolonií s cílem identifikovat pozitivní kolonii.

Pro zajištění kvality se 16 podezřelých izolátů S. aureus, které nebyly identifikovány jako MRSA, a 16 kmenů MRSA, jejichž vzorky byly odebrány v průběhu celého roku 2008, zašlou do referenční laboratoře Společenství pro antimikrobiální rezistenci. Poměrná část těchto izolátů bude referenční laboratoři Společenství pro antimikrobiální rezistenci zasílána čtvrtletně. Pokud bylo identifikováno méně než 16 izolátů jako MRSA, odešlou se všechny tyto izoláty.

2.3.3 Subtypizace pro stanovení možné souvislosti s lidskými izoláty

Pozitivní MRSA se vyšetří na stafylokoka typu A (typizace spa). Typizace se provádí v národní referenční laboratoři nebo pod jejím dohledem, nebo se izoláty zašlou referenční laboratoři Společenství pro antimikrobiální rezistenci, která typizaci provede.

U dílčí skupiny reprezentativních izolátů (přibližně 2 % směsných vzorků) provede multilokusovou sekvenční typizaci národní referenční laboratoř nebo referenční laboratoř Společenství pro antimikrobiální rezistenci.

2.3.4 Stanovení antimikrobiální citlivosti

Stanovení antimikrobiální citlivosti je nepovinné. Pokud se provádí, vyšetřují se izoláty MRSA pomocí mikrodiluční metody na antimikrobiální citlivost alespoň vůči těmto antimikrobiálním látkám: ciprofloxacin, erythromycin, fusidová kyselina, gentamicin, linezolid, mupirocin, sulfametoxazol, trimethoprim, tetracyklin, chloramfenikol, vankomycin a kvinupristin/dalfopristin. Zprávy o antimikrobiální citlivosti se podávají v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2003/99/ES.

2.4 Uchovávání izolátů

Izoláty se uchovávají v národních referenčních laboratořích (NRL) v souladu s metodami pro sběr kultur NRL zajišťujícími životaschopnost kmenů a zachování jejich vlastností po dobu alespoň 5 let. To by mělo umožnit například pozdější stanovení antimikrobiální citlivosti nebo jiné druhy charakterizace. Také izoláty zaslané referenční laboratoři Společenství pro antimikrobiální rezistenci se uchovávají alespoň po dobu 5 let. Izoláty se uchovávají za podmínek zabraňujících změně jejich vlastností (– 80 °C). Pokud nemá pověřená laboratoř dostatečnou skladovací kapacitu, předají se izoláty referenční laboratoři Společenství pro antimikrobiální rezistenci, která zajistí jejich uchování.

3. Podávání laboratorních zpráv

Všechny výsledky vyšetření zasílá laboratoř jako důvěrné příslušnému orgánu členských států, kde byly odebrány vzorky prachu.

Část D: Zprávy členských států

1. Celkový popis provádění průzkumů salmonel a MRSA

Zpráva v textovém formátu bude obsahovat přinejmenším tyto informace:

a) členský stát;

b) popis populace hospodářství s chovnými prasaty: 1. chovná hospodářství: i) celkový počet reprodukčních hospodářství, ii) celkový počet nukleových hospodářství, iii) celkový počet rozmnožovacích hospodářství, iv) počet reprodukčních hospodářství, u kterých se vzorkování plánovalo, a počet reprodukčních hospodářství, u kterých bylo vzorkování skutečně provedeno; počet hospodářství, u kterých se vzorkování plánovalo, ale nebylo provedeno, a odůvodnění, v) připomínky k celkové reprezentativnosti programu vzorkování chovných hospodářství; 2. produkční hospodářství: i) celkový počet produkčních hospodářství, ii) celkový počet hospodářství se stády od selat po odstávčata/běhouny, iii) celkový počet hospodářství se stády od selat po výkrm, iv) počet produkčních hospodářství, u kterých se vzorkování plánovalo, a počet produkčních hospodářství, u kterých bylo vzorkování skutečně provedeno; počet hospodářství, u kterých se vzorkování plánovalo, ale nebylo provedeno, a odůvodnění, v) případné připomínky k celkové reprezentativnosti programu vzorkování produkčních hospodářství;

c) počet přijatých a vyšetřených vzorků v rámci průzkumu salmonel: i) z chovných hospodářství, ii) z produkčních hospodářství, iii) z hospodářství, která byla vzorkována pro průzkum výskytu v rámci hospodářství;

d) celkové výsledky průzkumu salmonel: i) výskyt salmonel a sérovarů salmonel v chovných hospodářstvích a produkčních hospodářstvích, ii) výsledek průzkumu výskytu v rámci hospodářství;

e) seznam laboratoří odpovědných za průzkum salmonel: i) detekce, ii) sérotypizace, iii) fagotypizace (pokud byla provedena);

f) počet přijatých a vyšetřených vzorků v rámci průzkumu MRSA: i) z chovných hospodářství, ii) z produkčních hospodářství;

g) celkové výsledky průzkumu MRSA: výskyt MRSA v chovných hospodářstvích a produkčních hospodářstvích, na základě detekce a potvrzení pomocí metody PCR;

h) seznam laboratoří odpovědných za průzkum MRSA: i) detekce, ii) PCR, iii) typizace spa, iv) multilokusová sekvenční typizace.

2. Kompletní údaje o každém hospodářství, ze kterého byl odebrán vzorek, a odpovídající výsledky vyšetření

Členské státy předloží výsledky průzkumů salmonel a MRSA ve formě hrubých údajů za použití datového slovníku a požadavků na sběr údajů, které stanovila a poskytla Komise.

2.1 Informace o hospodářství

Pro každé hospodářství vybrané pro vzorkování budou v členském státě shromážděny a poté předány Komisi tyto údaje:

a) kód hospodářství;

b) produkční typ hospodářství; i) zvířata chována uvnitř oproti „všechna stadia produkce chována venku“, ii) stáda nukleová, rozmnožovací, od selat po odstávčata, od selat po výkrm a od selat po běhouny;

c) velikost hospodářství: počet chovných prasat přítomných v době vzorkování (soupis dospělých jedinců);

d) postup při výměně: všechna vyměněná chovná prasata byla koupena; některá vyměněná chovná prasata pochází z téhož hospodářství nebo všechna vyměněná chovná prasata pochází z téhož hospodářství;

e) (dobrovolně) klinické příznaky průjmu: vyskytly se příznaky průjmu během 3 měsíců před odběrem vzorků?

2.2 Informace o všech vzorcích odebraných v rámci průzkumu salmonel

Pro každý vzorek odeslaný do laboratoře v rámci průzkumu salmonel musejí být v členských státech shromážděny tyto údaje:

a) kód vzorku;

b) kód laboratoře, která se účastní prvního vyšetření;

c) datum odebrání vzorku;

d) datum zahájení laboratorního vyšetření;

e) detekce salmonel: kvalitativní výsledek (pozitivní/negativní);

f) sérotypizace salmonel: zjištěný sérovar/sérovary (i více než jeden);

g) stáří prasat: všechny prasničky oproti chovným prasatům různého věku;

h) pohlaví: pouze prasnice; prasnice a kanci; pouze kanci;

i) produkční stadium: prasnice se selaty; páření, březost (jiné?);

j) ustájení: roštová podlaha (úplně/částečně); pevná podlaha; hluboká podestýlka ze slámy nebo jiné;

k) krmivo: jsou prasata v tomto kotci, výběhu nebo skupině krmena výhradně krmnou směsí?

l) doplňková výživa: je do krmiva přidávána nějaká látka redukující bakterie rodu Salmonella (např. organická kyselina nebo probiotická látka)?

m) systematické používání antibiotik: jsou antibiotika používána u všech zvířat v této skupině jakoukoli cestou podání?

n) datum posledního podání antimikrobiálních látek zvířatům (v průběhu posledních čtyř týdnů).

2.3 Dodatečné informace o vzorcích odebraných v rámci průzkumu salmonel pro určení výskytu v rámci hospodářství

Pro každý individuální vzorek odeslaný do laboratoře v rámci vzorkování pro určení výskytu v rámci hospodářství budou v členském státě shromážděny tyto doplňující informace:

a) kód směsného vzorku;

b) detekce salmonel v každém individuálním vzorku: kvalitativní výsledek (pozitivní/negativní);

c) sérotypizace salmonel v každém individuálním vzorku: zjištěný sérovar/sérovary (i více než jeden).

2.4 Informace o vzorcích odebraných v rámci průzkumu MRSA

Pro každý vzorek odeslaný do laboratoře by měly být v členském státě shromážděny tyto údaje:

a) kód vzorku;

b) kód/název laboratoře, která se účastní detekce;

c) datum odebrání vzorku;

d) datum zahájení laboratorního vyšetření;

e) výsledek detekce MRSA (pozitivní/negativní);

f) kód/název laboratoře, která provádí PCR;

g) výsledek PCR;

h) kód/název laboratoře, která provádí typizaci spa;

i) výsledek typizace spa;

j) kód/název laboratoře, která provádí multilokusovou sekvenční typizaci (MLST);