GLOSÁŘ

Tento glosář vysvětluje nebo definuje opakující se termíny používané v těchto pokynech. Položky označené hvězdičkou (*) odkazují na definice z nařízení EU o zboží dvojího užití. Popisy položek bez * by neměly být chápány jako právně závazné definice.

Pojem Popis nebo definice Australská skupina (AG) Režim kontr oly vývozu pro kontrolu zařízení, materiálů a technologií pro chemickou a biologickou výrobu. Viz také: https://www.dfat.gov.au/publications/minisite/theaustraliagroupnet/site/en/index.html Celní území Unie Celní území Unie ve smyslu článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (5) (dále jen „celní kodex Unie“). Interní program dodržování předpisů (ICP)* Průběžné, účinné, vhodné a přiměřené politiky a postupy, které přijmou vývozci, aby usnadnili dodržování ustanovení a cílů tohoto nařízení a podmínek povolení uplatňovaných podle tohoto nařízení, včetně opatření náležité péče posuzujících rizika související s vývozem zboží konečným uživatelům a ke konečným použitím. Konečný uživatel Konečný příjemce zboží, které má být vyvezeno. Povolení Licence Předávání uvnitř EU nebo předávání Pohyb nebo přenos zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV nařízení EU o zboží dvojího užití od dodavatele v jednom členském státě EU k příjemci v jiném členském státě EU. Příjemce První příjemce zboží, které má být vyvezeno do zahraničí. Může se jednat o místo, kde zboží zůstává, v takovém případě bude příjemcem konečný uživatel. Příloha I, příloha II nebo příloha IV nařízení EU o zboží dvojího užití Příloha I, příloha II nebo příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/821 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí režim Unie pro kontrolu vývozu, zprostředkování, technické pomoci, tranzitu a přepravy zboží dvojího užití. Přílohy se každoročně aktualizují prostřednictvím aktu Komise v přenesené pravomoci. Nejnovější aktualizace viz https://eur-lex.europa.eu. Rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1540 Rezoluce Organizace spojených národů, jejímž cílem je zabránit nestátním subjektům v získávání jaderných, biologických a chemických zbraní, jejich nosičů a souvisejících materiálů. Režim kontroly raketových technologií (MTCR) Režim kontroly vývozu pro kontrolu nosičů (bezpilotních vzdušných prostředků a raket) pro jaderné, chemické nebo biologické zbraně hromadného ničení. Viz také: https://mtcr.info/ Režimy kontroly vývozu Mnohostranná ujednání, jejichž cílem je zabránit šíření jaderných, biologických a chemických zbraní a jejich nosičů a zabránit destabilizačnímu hromadění konvenčních zbraní a zboží dvojího užití, například vytvářením seznamů zboží dvojího užití, které by mělo být kontrolováno. Režimy kontroly vývozu se týkají Skupiny jaderných dodavatelů, Zanggerova výboru, režimu kontroly raketových technologií (MTCR), Australské skupiny (AG) a Wassenaarského ujednání. Sankce Omezující opatření zaměřená na státy, nebo subjekty a jednotlivce. Některá z nich jsou z pověření Rady bezpečnosti OSN, zatímco jiná jsou přijímána samostatně Evropskou unií nebo na vnitrostátní úrovni některým členským státem EU. Skupina jaderných dodavatelů Režim kontroly vývozu jaderného zboží a technologií. Viz také: https://www.nuclearsuppliersgroup.org/en/ Smlouva o nešíření jaderných zbraní (NPT) Smlouva o nešíření jaderných zbraní Společný vojenský seznam EU Společný vojenský seznam Evropské unie obsahující zařízení, na které se vztahuje společný postoj Rady 2008/944/SZBP, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu. Seznam je každoročně aktualizován. Nejnovější aktualizace viz https://eur-lex.europa.eu/. Šíření Tok zboží (včetně softwaru a technologií) ze zemí, které mají toto zboží v držení, do zemí, které jej nemají a které se snaží získat k tomuto zboží přístup pro účely programů zbraní hromadného ničení. Technologie* Zvláštní informace nezbytné pro vývoj, výrobu nebo použití zboží. Tyto informace mají formu technických údajů nebo technické pomoci. Úmluva o chemických zbraních (CWC) Úmluva o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a používání chemických zbraní a o jejich zničení. Úmluva o zákazu biologických a toxinových zbraní Úmluva o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení. Univerzální kontroly (kontroly typu catch-all) Kontroly vývozu zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu podle podmínek, zejména v článcích 4, 5, 9 a 10 nařízení EU o zboží dvojího užití. Úrovně technologické připravenosti Úrovně technologické připravenosti jsou oborově nespecifický systém měření s ukazateli úrovně vyspělosti konkrétních technologií. Veřejně dostupné* Technologie nebo software, které jsou k dispozici bez omezení, pokud jde o jejich další šíření (omezení v oblasti autorského práva nezabraňují, aby byly technologie nebo software „veřejně dostupnými“). Vývoz* — režim vývozu ve smyslu článku 269 celního kodexu Unie, — zpětný vývoz ve smyslu článku 270 celního kodexu Unie, ke zpětnému vývozu dochází také, pokud musí být v průběhu tranzitu přes celní území Unie podle čl. 2 bodu 11 nařízení EU o zboží dvojího užití podáno výstupní souhrnné celní prohlášení, protože bylo změněno konečné místo určení zboží, — režim pasivního zušlechťovacího styku ve smyslu článku 259 celního kodexu Unie, přenos softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, a to i faxem, telefonem, elektronickou poštou nebo jakýmikoli jinými elektronickými prostředky, do místa určení mimo celní území Unie; to zahrnuje zpřístupnění tohoto softwaru nebo technologií v elektronické formě fyzickým nebo právnickým osobám nebo partnerstvím mimo celní území Unie; jeho součástí je rovněž ústní přenos technologie, pokud je technologie popsána prostřednictvím prostředku pro hlasový přenos. Vývozce* Jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo jakékoli partnerství, které: — jsou v okamžiku přijetí vývozního prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo výstupního souhrnného celního prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a které jsou oprávněny rozhodnout o odeslání zboží z celního území Unie, přičemž pokud smlouva o vývozu nebyla uzavřena, nebo nejedná-li smluvní strana smlouvy svým jménem, rozumí se vývozcem osoba, která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží z celního území Unie, — rozhoduje o přenosu softwaru nebo technologií elektronickými prostředky, včetně faxu, telefonu, elektronické pošty nebo jakýmikoliv jinými elektronickými prostředky, do místa určení mimo celní území Unie nebo o zpřístupnění tohoto softwaru a technologií v elektronické formě fyzickým nebo právnickým osobám nebo partnerstvím mimo celní území Unie. Má-li podle smlouvy, na které je vývoz založen, právo nakládat se zbožím dvojího užití osoba se sídlem nebo usazená mimo celní území Unie, považuje se za vývozce smluvní strana se sídlem nebo usazená na celním území Unie. Jakákoli fyzická osoba přepravující zboží dvojího užití, jež má být vyvezeno, jestliže se toto zboží dvojího užití nachází v jejím osobním zavazadle ve smyslu čl. 1 bodu 19 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (6). Výzkumné organizace Subjekty provádějící výzkum, které jsou činné v akademickém nebo výzkumném odvětví bez ohledu na své právní postavení (zda byl subjekt zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování a jejichž hlavním cílem je nezávisle provádět základní výzkum, průmyslový výzkum či experimentální vývoj nebo šířit výsledky těchto činností formou výuky, publikací nebo předáváním znalostí. Patří sem univerzity, vysoké školy, akademie věd, střediska aplikovaného výzkumu a laboratoře. Wassenaarské ujednání Mnohostranný režim kontroly vývozu s cílem kontrolovat konvenční zbraně a zboží a technologie dvojího užití. Viz také: https://www.wassenaar.org/ Základní vědecký výzkum* Experimentální nebo teoretická práce prováděná především za účelem získání nových vědomostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není v prvé řadě zaměřena na specifický praktický záměr nebo cíl. Zanggerův výbor Zanggerův výbor vede seznam vybraných položek, na jehož základě se jako podmínka dodávek jaderného zboží uplatňují záruky Mezinárodní agentury pro atomovou energii. Viz také: http://zanggercommittee.org/ Zboží dvojího užití* Zboží včetně softwaru a technologií, které lze použít jak pro civilní, tak i vojenské účely a které zahrnuje zboží, které může být použito ke konstrukci, vývoji, výrobě nebo použití jaderných, chemických nebo biologických zbraní či jejich nosičů, mimo jiné veškeré zboží, které může být použito jak pro nevýbušné účely, tak i pro jakoukoliv formu podpory výroby jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení. Zboží dvojího užití uvedené na seznamu Zboží dvojího užití, které je uvedeno v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití. Zboží dvojího užití neuvedené na seznamu Zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití a které může být předmětem kontrol vývozu (univerzální kontroly). Patří sem zboží, které je (těsně) pod technickými prahovými hodnotami uvedenými v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití. Zboží kybernetického dohledu* Zboží dvojího užití, které je speciálně navržené k tomu, aby umožňovalo tajné sledování fyzických osob prostřednictvím monitorování, extrakce, shromažďování nebo analýzy dat z informačních a telekomunikačních systémů. Zbraně hromadného ničení (ZHN) Chemické, biologické, radiologické a jaderné (CBRN) materiály a jejich nosiče schopné zabít velké množství lidí. Zbrojní embargo* Zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů.

ODDÍL 1

Úvod pro vedení

Výzkumné organizace mají silnou motivaci k inovacím ve prospěch všech a ke spolupráci na mezinárodní úrovni jako základu pro pokrok ve výzkumu. Prosperující evropské odvětví výzkumu a inovací přitahuje veřejné i soukromé investice z celého světa. Mezi řadou opravdových a transparentních druhů spolupráce za účelem rozvoje smysluplného vědeckého a technologického pokroku mohou existovat zahraniční nabídky spolupráce, pozvánky a neformální výměny, které sledují postranní cíle, tj. snaží se mít přístup k výzkumu týkajícího se zboží dvojího užití pro jiné než uvedené účely. Výzkumní pracovníci a výzkumné organizace pak mohou neúmyslně porušit vývozní předpisy. Na internetu jsou k dispozici zdokumentované případy, které ilustrují význam kontrol v oblastech technologie souvisejících s šířením zbraní a donucovací opatření v souvislosti s výzkumnými pracovníky nebo výzkumnými organizacemi.

Kontroly vývozu zboží dvojího užití existují, aby řídily činnosti týkající se zboží (materiálů, zařízení, softwaru a technologií), jež lze použít k civilním i vojenským účelům a které mohou souviset s vytvořením konvenčního vojenského zboží nebo s šířením jaderných, radiologických, chemických a biologických zbraní, známých rovněž jako zbraně hromadného ničení, a jejich nosičů, jako jsou rakety a drony. Kromě toho mohou být tyto kontroly doplněny vnitrostátními opatřeními pro zboží dvojího užití neuvedené na seznamu z důvodu obav o veřejnou bezpečnost nebo lidská práva.

Spolupráce mezi výzkumnými organizacemi a vládami má zásadní význam pro to, aby přispěla k cílům Evropské unie (EU) a členských států v oblasti bezpečnosti, mezinárodních bezpečnostních závazků a závazků v oblasti nešíření zbraní, jako je například Evropská bezpečnostní strategie, režimy kontroly vývozu, Úmluva o zákazu biologických zbraních, Úmluva o chemických zbraních, Smlouva o nešíření jaderných zbraní a rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1540. Výzkumné organizace hrají při dosahování těchto cílů důležitou úlohu tím, že zvyšují informovanost o rizicích a odpovídajícím způsobem jednají. Kontroly vývozu zboží dvojího užití nejsou jediným politickým nástrojem, který by k tomu měl přispívat; zamítání víz a sankce jsou příklady dalších politických nástrojů, které mají konkrétní cíle a metody, jež nejsou v těchto pokynech projednávány.

Kontroly vývozu zboží dvojího užití představují pro výzkumné organizace specifické výzvy, které souvisejí s důležitostí sdílení výsledků výzkumu spolu s imperativem „publish or perish (zveřejnit, nebo zemřít)“ v rámci výzkumného ekosystému. Zvyšování povědomí o těchto kontrolách je důležitým aspektem prevence a zmírňování rizik souvisejících s nedodržováním předpisů. Úroveň zkušeností s prováděním a řízením takových opatření pro zajištění dodržování předpisů v rámci výzkumných organizací se v EU značně liší. Příslušné orgány v EU jsou odhodlány poskytnout výzkumným organizacím pokyny ohledně toho, jak posílit interní opatření v oblasti dodržování předpisů.

Přestože se uznává, že zavedení a zachování takových opatření vyžaduje od výzkumných organizací určitý čas, je pro dosažení dodržování platného nařízení EU o zboží dvojího užití a vnitrostátních doplňkových opatření nezbytný systematický a přiměřený přístup k interním opatřením v oblasti dodržování předpisů u kontrol vývozu zboží dvojího užití.

Je na každé výzkumné organizaci, aby určila, jak nejlépe provádět interní opatření pro dodržování předpisů a jaké vnitřní provozní postupy mají dodržovat jednotliví výzkumní pracovníci. Toho by mohla dosáhnout vytvořením nových struktur pro kontrolu vývozu nebo začleněním těchto opatření do (stávajících) struktur, například poradních orgánů. Interní program dodržování předpisů (ICP) pro kontroly vývozu zboží dvojího užití je často pouze jednou částí celkového systému dodržování předpisů ve výzkumné organizaci.

Řada výzkumných činností prováděných výzkumnými organizacemi není předmětem kontrolního postupu vývozu zboží dvojího užití. Za prvé proto, že se tento výzkum netýká žádného zboží, které je uvedeno na seznamu EU zboží dvojího užití. Za druhé proto, že se výzkum konkrétně nezabývá technologií pro vývoj, výrobu nebo použití, která je odpovědná za dosažení nebo rozšíření kontrolovaných úrovní výkonnosti nebo funkcí, které jsou uvedeny na seznamu EU zboží dvojího užití. A konečně proto, že může být označen jako „základní vědecký výzkum“ nebo jako „veřejně dostupný“, jak je vymezen v nařízení EU o zboží dvojího užití, nebo představuje minimum informací nezbytných pro účely patentových přihlášek.

Žádná uznávaná výzkumná organizace se však nechce podílet na zneužívání výzkumu (jeho výstupu) souvisejícího s šířením zbraní. Nejedná se pouze o to, že je povinna dodržovat kontroly vývozu, ale je to také v jejím vlastním zájmu. Je proto důležité, aby výzkumné organizace přijaly přiměřená a účinná interní opatření s cílem minimalizovat riziko nedodržování předpisů. Neexistence těchto opatření může vést ke vzniku právní odpovědnosti instituce v případě, že by bylo zjištěno nedodržení předpisů. Je nutný závazek ze strany vrcholového vedení s cílem zdůraznit význam a hodnotu účinného dodržování předpisů a poskytnout odpovídající zdroje k zajištění plnění závazků k dodržování předpisů.

ODDÍL 2

Osvěta pro výzkumné pracovníky

2.1 Úvod

EU provádí kontroly vývozu zboží dvojího užití s cílem zabránit nežádoucímu hromadění konvenčního vojenského zboží a šíření jaderných, radiologických, chemických a biologických zbraní, známých též jako zbraně hromadného ničení (ZHN), a jejich nosičů, jako jsou rakety a drony. Kromě toho mohou být tyto kontroly doplněny vnitrostátními opatřeními pro zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití z důvodu obav o veřejnou bezpečnost nebo lidská práva. Vzhledem k tomu, že zboží dvojího užití se používá převážně pro civilní účely, jeho potenciál ke zneužití často není na první pohled patrný. Ve špatných rukou však představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnostní zájmy Evropské unie a jejích členských států.

Výzkumné organizace jsou často znepokojeny tím, jak veřejnost vnímá výzkum s vojenským potenciálem. „Dvojí užití“ v souvislosti s výzkumem se často posuzuje v širším smyslu: jaké je (ne)žádoucí civilní a vojenské využití výzkumu nebo jaké je potenciální zneužití výzkumu pro neetické účely?

Pokud však jde o systém EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití, je třeba pojem „dvojí užití“ chápat v omezeném významu. Týká se zboží, včetně softwaru a technologií, které lze použít k civilním i k vojenským účelům. Další informace o rozsahu zboží dvojího užití, které je i není uvedeno na seznamu, viz pododdíl 2.3.2 a dodatek 1.

Kdokoliv, fyzická nebo právnická osoba, má při nakládání se zbožím dvojího užití zákonnou povinnost dodržovat příslušné zákony a právní předpisy. Tyto zákonné povinnosti nejsou totožné s etickými důvody nebo sebeomezením (avšak mohou se vzájemně překrývat), které existují proto, aby předcházely rizikům a potenciálním škodám, jež mohou být způsobeny nepřátelským využíváním výzkumu týkajícího se zboží dvojího užití, nebo tato rizika a škody zmírnily.

Tyto pokyny hovoří o „výzkumu zboží dvojího užití“: zboží dvojího užití, které se používá během výzkumu nebo výzkumu, jehož výsledkem jsou výstupy výzkumu v jakékoli možné podobě, (7) které splňují technické specifikace EU zboží dvojího užití nebo na případném doplňkovém vnitrostátním seznamu zboží dvojího užití. V omezeném počtu případů sem patří situace, kdy u zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu existují obavy v souvislosti s konečným užitím (konečným uživatelem) vojenského materiálu nebo ZHN. Je důležité poznamenat, že ne pro každou výzkumnou činnost týkající se zboží dvojího užití bude nutné povolení. Pododdíl 2.3.6 podrobně uvádí, v jakých případech je povolení potřebné.

2.2 Oblasti výzkumu a scénáře, které by mohly vést ke kontrolám vývozu zboží dvojího užití

Cílem kontrol vývozu není cenzurovat vědecký výzkum (jeho výstup), ale zabránit zneužívání, které souvisí s bezpečností při přepravě citlivého zboží nebo předávání znalostí do zahraničí. Vědci a výzkumné instituce jsou vázáni stejnými právními předpisy jako zpracovatelský průmysl a všichni ostatní. Před vývozem zboží nebo předáním informací mají vývozci a zprostředkovatelé informací povinnost zkontrolovat, zda je pro jejich činnosti nutné předchozí schválení regulačními orgány. Uznává se, že v souvislosti s výzkumem vyžaduje výše uvedené, aby byly vzájemně vyváženy otázky (mezi)národní bezpečnosti a akademické svobody, ale aby se také prosazoval otevřený přístup v souvislosti s výstupy a údaji výzkumu:

— Akademická svoboda je základním právem zaručeným Listinou základních práv Evropské unie (8). To však nezbavuje výzkumné pracovníky a výzkumné organizace povinnosti dodržovat předpisy, které jsou zavedeny s cílem chránit bezpečnostní zájmy EU a jejích členských států (9).

— Snaha o otevřený přístup, který vyžadují některé programy financování, má za cíl zlepšit přístup k výstupům a údajům výzkumu a jejich opakované využití. Tyto cíle otevřeného přístupu však zároveň nezbavují výzkumné pracovníky a výzkumné organizace povinnosti nejprve prověřit navrhované publikace a soubory údajů dle ustanovení o (technologické) kontrole nařízení EU o zboží dvojího užití a jednat podle něj.

U výzkumných oborů v oblasti přírodních věd, technologií a inženýrství je pravděpodobnější, že budou předmětem kontrol vývozu zboží dvojího užití, než v případě akademické činnosti v humanitních, společenských a ekonomických vědách.

Následující témata jsou příklady výzkumu, který by mohl vyvolat kontroly vývozu zboží dvojího užití: — změna hostitelského spektra viru nodulární dermatitidy skotu s cílem zahrnout lidské rezervoáry, — multispektrální zobrazovací kamerové snímače pro sběr údajů o plodinách, — laserová technologie obohacování uranu nové generace jako potenciální alternativa průmyslového obohacování, které zahrnuje plynný uran v odstředivkách, — 3D tisk energetických materiálů, — prototyp dronu s postřikovým systémem pro boj proti viru východní koňské encefalomyelitidy a — autonomní vědecké podvodní plavidlo, které automaticky shromažďuje údaje v hlubinných oblastech.

Dodatek 1 ilustruje oblasti výzkumu, které mohou být mimo jiné předmětem kontrol vývozu zboží dvojího užití, neboť kontrolní seznam EU zboží dvojího užití obsahuje i zboží v těchto oblastech technologií. Například výzkum související s jadernou fyzikou a inženýrstvím se může zabývat jadernými reaktory, speciálně konstruovanými nebo upravenými zařízeními a součástmi jaderných reaktorů nebo jadernými materiály, které jsou uvedeny v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití. To neznamená, že veškerý související výzkum je standardně výzkumem zahrnujícím zboží dvojího užití (10), které je uvedeno na seznamu, ani že pro výzkumnou činnost je nutné povolení.

Dodatek 2 zdůrazňuje některé opakující se scénáře výzkumu, které mohou vést ke kontrolám vývozu:

— výuka (11), poradenství, spolupráce nebo práce na výzkumu zboží dvojího užití s hostujícími zahraničními výzkumnými pracovníky na celním území Unie (12),

— výuka, poradenství, spolupráce nebo práce na výzkumu, který zahrnuje zboží dvojího užití mimo celní území Unie,

— pořádání (virtuální) konference / (virtuální) schůze / (virtuálního) semináře nebo prezentace výzkumu, který se týká se zboží dvojího užití, na (virtuální) konferenci / (virtuální) schůzi / (virtuálním) semináři na celním území Unie nebo mimo ně,

— zveřejňování informací o technologiích dvojího užití uvedených na seznamu,

— předkládání informací pro patentovou přihlášku a patentových informací a

— vývoz hmotného zboží dvojího užití, včetně návrhu prototypu a použitého laboratorního vybavení.

V každém z těchto scénářů je rovněž důležité určit, zda se na zboží, druh činnosti, konečné užití nebo dotčené subjekty a země vztahují určitá unijní nebo vnitrostátní omezující opatření nebo sankce.

Pro určení, zda výzkum týkající se zboží dvojího užití splňuje prahové hodnoty technické kontroly, není v těchto scénářích relevantní osobní motivace, zdroj financování výzkumu, povaha výzkumných partnerů ani účel výzkumu.

Kontroly vývozu zboží dvojího užití mohou během životního cyklu výzkumu probíhat na různých úrovních: ve fázi financování výzkumu, projektové žádosti, smluvního vývoje, šíření výsledků výzkumu atd. Oddíl 3 poskytuje více informací o tom, jak zavést systematický postup prověřování vývozu na různých úrovních během životního cyklu výzkumu.

2.3 Základy systému EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití

2.3.1 Nařízení EU o zboží dvojího užití

Systém EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití se řídí nařízením EU o zboží dvojího užití.

Příloha I nařízení EU o zboží dvojího užití obsahuje seznam EU zboží dvojího užití. Pro veškeré zboží uvedené v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití je pro vývoz mimo celní území Unie nutná licence. Příloha IV nařízení EU o zboží dvojího užití je malou podmnožinou přílohy I a obsahuje citlivější zboží, pro které je nutná licence rovněž pro přesuny uvnitř EU.

Příloha I (a tedy i příloha IV) je dynamická s cílem zohlednit průběžný technologický pokrok, přičemž kontroly vývozu EU odrážejí závazky dohodnuté v rámci režimů kontroly vývozu. Seznam je proto každý rok aktualizován. Je důležité vždy nahlédnout do nejnovější verze přílohy I nařízení EU o zboží dvojího užití (13).

Každé zboží dvojího užití má klasifikační číslo. Jedná se o kombinaci čísel a jednoho písmene (která obsahuje kategorii, podkategorii a individuální kontrolní položku) a má zásadní význam pro klasifikaci zboží a povolovací doklady. Klasifikační číslo není náhodné; odkazuje na povahu zboží a původ kontroly podle odpovídajícího režimu kontroly vývozu (viz obrázek 1).

Obrázek 1 znázorňuje význam klasifikačního čísla zboží dvojího užití. Klasifikační číslo dvojího užití 9A012.a. znamená řízené bezpilotní vzdušné dopravní prostředky (nebo drony) s technickými specifikacemi a určité související zařízení a součástí. — „9“ znamená, že zboží je uvedeno na seznamu v kategorii 9 (Letecká technika a pohonné systémy). — Písmeno „A“ znamená, že zboží je uvedeno v podkategorii A (Systémy, zařízení a součásti). Úplný dron splňující technické specifikace v položce 9A012 bude proto uveden v části A. — „012“ znamená, že položka pochází z kontrolního seznamu Wassenaarského ujednání. — „.a.“ je individuální položka dílčí kontroly pro kompletní drony.

Klasifikace zboží dvojího užití je založena na objektivních technických kritériích, přičemž konečné užití a konečný uživatel nehrají v technické klasifikaci žádnou roli. Proto není pro kvalifikaci a pro existenci požadavku na udělení licence relevantní, zda má být zboží využíváno výlučně pro civilní účely, nebo zda je zamýšleno pro vojenské užití. Konečné užití a zúčastněné strany však hrají zásadní roli v otázce způsobilosti ke schválení licence. Více podkladů týkajících se kontrol konečného užití a konečných uživatelů naleznete v pododdílech 2.3.9 a dodatku 3.

Zboží dvojího užití se obecně liší od vojenského zboží. Vojenským zbožím jsou komodity (například systémy, zařízení, součásti, materiály, software nebo technologie), které jsou ve většině částí speciálně konstruované nebo upravené pro vojenské užití. Vojenské zboží je uvedeno na Společném vojenském seznamu Evropské unie nebo ve vnitrostátních seznamech členských států EU (14). Na rozdíl od společného systému EU pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití je kontrolní systém pro vojenské zboží řízen každým členským státem EU. (Uvedené) vojenské konečné užití výzkumného výstupu nebo činnosti automaticky neznamená, že je toto zboží speciálně konstruováno nebo upraveno pro vojenské užití. Může však být ukazatelem a samozřejmě užitečnou informací při klasifikaci vojenského zboží a posouzení žádosti o licenci.

Pokud jde o seznam zboží dvojího užití v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití, je důležité mít na paměti toto: — Deset kategorií je souhrnem kontrolních seznamů čtyř režimů kontroly vývozu (Skupina jaderných dodavatelů, režim kontroly raketových technologií, Australská skupina a Wassenaarské ujednání) a Úmluvy o chemických zbraních. Každá kategorie je dále rozdělena do podkategorií a na zvláštní kontrolní položky. Položky uvedené v podkategoriích B, C, D a E se obecně vztahují k položkám uvedeným v podkategorii A. V několika případech existují v rámci těchto podkategorií zvláštní samostatné kontroly. Deset kategorií a pět podkategorií je prvním členěním seznamu a může usnadnit procházení příslušných kontrolních položek. — Zboží dvojího užití se obecně liší od vojenského zboží. Vojenským zbožím jsou komodity (například systémy, zařízení, součásti, materiály, software nebo technologie), které jsou speciálně konstruovány nebo upraveny pro vojenské užití. Technické specifikace pro zboží dvojího užití jsou často podrobnější než technické specifikace pro vojenské zboží. Význam výrazu „speciálně konstruované pro vojenské užití“ nebo „upravené pro vojenské užití“ je do značné míry určen příslušným orgánem, který nemusí být nutně totožný s příslušným orgánem pro kontroly vývozu zboží dvojího užití. — Zboží uvedené v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití zahrnuje jak nové, tak použité (nikoliv nové) zboží. — Klasifikační číslo seznamu zboží dvojího užití není stejné jako číslo celního zbožového kódu (harmonizovaný systém nebo kombinovaná nomenklatura) (15) . To je obzvláště důležité u klasifikace hmotného zboží, včetně zařízení, materiálů a součástí. — Seznam EU zboží dvojího užití obsahuje hmotné zboží (včetně zařízení, materiálů a součástí), ale také nehmotné zboží, například software nebo technologie ve formě technických údajů nebo technické pomoci. Nehmotné zboží může být předáváno ve hmotné podobě (např. tištěné vyobrazení pro prezentace nebo fyzické zařízení pro ukládání dat) nebo předáváno elektronicky, vizuálně nebo ústně (což je také označováno jako nehmotná podoba) (16). — Kontroly technologií jsou nanejvýš důležité. Pokud mohou šiřitelé zbraní získat hmotné zboží dvojího užití, mohou být schopni jeho části zkopírovat, ale nemuseli by nutně být schopni vyrábět další zboží. Pokud však získají technologii pro vývoj nebo výrobu zboží, mohou vyrábět tolik zboží, kolik chtějí. Kromě toho, zatímco hmotné zboží lze vyvézt na přechodnou dobu, vývoz technologií je téměř nemožné vrátit a je třeba jej považovat za definitivní. — Povolení vydané pro určité zboží se vztahuje rovněž na minimální technologii nezbytnou pro instalaci, provoz, údržbu a opravu tohoto zboží.

2.3.2 Jak číst znění kódů dvojího užití?

Příloha I nařízení EU o zboží dvojího užití je dlouhá a neexistuje pouze jeden nejlepší způsob, jak rychle nalézt každou položku dvojího užití uvedenou na seznamu. V rámci nové klasifikace je v zájmu jejího správného provádění u našeho zboží dvojího užití nebo technologie dvojího užití důležité důkladně projít nejnovější verzí přílohy I a nalézt nejrelevantnější, a tedy nejkonkrétnější kontrolní položku pro příslušné zboží. V případě pochybností nebo v případě více možných klasifikačních čísel se obraťte na pracovníka pro dodržování předpisů ve své výzkumné organizaci nebo případně na příslušný orgán ve svém členském státě.

U mnoha kontrolních položek existuje několik poznámek (poznámka, technická poznámka nebo důležité upozornění), které mají pomoci při přesném zařazení položek. Tyto poznámky dále vyjasňují rozsah kontroly (včetně ilustrací nebo neuplatňování kontroly) nebo odkazují na jiné části přílohy I nebo na Společný vojenský seznam EU (17). Tyto poznámky jsou nedílnou součástí klasifikace položek, a proto by neměly být považovány za ilustrativní.

Seznam obsahuje soubor globálních definic (18) označených „“ (dvojitými uvozovkami) a místních definic označených ‚‘ (jednoduchými uvozovkami). Tyto definice se mohou lišit od obchodního nebo vědeckého žargonu.

Příklad 1: 1C351.a.57 1C351 Lidské a živočišné patogeny a „toxiny“, a to: a. viry, ať již přírodní, zesílené nebo modifikované, buď ve formě „izolovaných živých kultur“, nebo jako substrát obsahující živou hmotu, která byla úmyslně naočkována nebo nakažena touto kulturou, a to: … 57. Koronavirus způsobující těžký akutní respirační syndrom (koronavirus způsobující SARS) (19); … Poznámka: Položka 1C351 nezahrnuje „vakcíny“ nebo „imunotoxiny“. Příklad 2: 1A004.d 1A004 Ochranné a detekční vybavení a součásti, které nejsou konstruovány speciálně pro vojenské použití: d. Elektronické vybavení určené pro automatickou detekci nebo identifikaci přítomnosti zbytků „výbušnin“ a pro využití technik „stopové detekce“ (např. povrchové akustické vlny, iontové mobilní spektrometrie, diferenční mobilní spektrometrie, hmotnostní spektrometrie). Technická poznámka: ‚Stopovou detekcí‘ se rozumí schopnost zaznamenat látku v množství menším než 1 ppm v plynném skupenství nebo 1 mg ve skupenství pevném či kapalném. Poznámka 1: Položka 1A004.d nezahrnuje vybavení speciálně určené pro laboratorní účely. Poznámka 2: Položka 1A004.d nezahrnuje bezpečnostní bezkontaktní průchozí brány. …

2.3.3 Kontroly softwaru (podkategorie D)

Software v kontextu nařízení EU o zboží dvojího užití je vymezen jako soubor jednoho nebo více „programů“ (20) nebo „mikroprogramů“ (21), který je zachycen na libovolném hmotném nosiči informací. V mnoha případech se kontroly softwaru týkají softwaru navrženého nebo upraveného pro vývoj, výrobu nebo použití zboží uvedeného na seznamu jinde v EU. Existují však také specializované (samostatné) softwarové kontroly.

Příklad: Položka 6D001 obsahuje řízení „softwaru“ speciálně vyvinutého pro „vývoj“ nebo „výrobu“ zařízení uvedených v položce 6A008 (specifická radarová zařízení, sestavy a speciálně konstruované součásti). Položka 7D005 odkazuje na „software“ speciálně vyvinutý k dešifrování kódu družicového navigačního systému pro vládní účely.

Hlavní body pro definování softwaru Z definice programového vybavení vyplývá, že k tomu, aby byl software uveden na seznam, musí v určitém okamžiku existovat na hmotném nosiči nebo nosiči informací. Samotný software může být převeden hmotnými i nehmotnými prostředky. Definici softwaru je třeba chápat ve spojení s poznámkou o jaderném softwaru pro kategorii 0 a s obecnou poznámkou k softwaru pro kategorie 1 až 9. Pokud jde o software pro bezpečnost informací (uvedený v kategorii 5 – část 2), je důležité poznamenat, že poznámka k jadernému softwaru (v celém rozsahu) a obecná poznámka k softwaru (částečně) neplatí, a proto je nelze použít k uvolnění z kontroly.

2.3.4 Kontroly technologie (podkategorie E)

Existují kontroly technologií s cílem zajistit, aby znalosti, know-how a odbornost související s citlivými položkami nebyly neúmyslně poskytnuty pro použití v programech, které se týkají vojenských otázek, záležitostí zbraní hromadného ničení, veřejné bezpečnosti nebo lidských práv.

Určení, zda se výzkum týká zboží dvojího užití, může být (velmi) problematické. Inovativní výzkum se nedá jednoduše označit podle stávajících kontrolních položek. Dobré pochopení definice „technologie“, poznámek k technologii a poznámek o neuplatnění kontroly u „základního vědeckého výzkumu“ a u „veřejně dostupného“ má zásadní význam pro orientaci v kontrolách technologií.

„Technologie“ v souvislosti s nařízením EU o zboží dvojího užití znamená specifické informace nezbytné pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží. Tyto informace mají podobu „technických údajů“ nebo „technické pomoci“. Zmínka o „nezbytných specifických informacích“ má za cíl zaměřit kontrolu technologie na tu část technologie, ve vztahu k níž zboží splňuje nebo překračuje uvedené prahové hodnoty výkonnosti. U kategorií 1 až 9 se za technologii dvojího užití uvedenou na seznamu považují pouze tyto specifické informace. Cílem definice pojmu „potřebná“ je zaměřit kontroly technologie na konkrétní technologii, kvůli které se na zboží vztahuje licence. Důležité je, že technologie dvojího užití uvedená na seznamu zůstává pod kontrolou i v případě, že je použitelná pro jakékoli nekontrolované zboží.

Není definováno, čeho se týkají „nezbytné specifické informace“. Obecně platí, že tyto informace se nepovažují za dostatečně specifické, aby mohly spadat do definice technologie:

— bezpečnostní list, materiálový bezpečnostní list nebo bezpečnostní list výrobku,

— brožury, katalogy a výpisy z nich, které jsou ve své příslušné podobě určeny nebo mohou být určeny pro neurčitý počet zúčastněných osob a které jsou jim k dispozici bez individuálních změn obsahu,

— schémata, blokové diagramy, schémata procesu (bez podrobných údajů),

— údaje o technické výkonnosti, klíčové ukazatele výkonnosti,

— údaje o elektrickém a mechanickém připojení a spotřebě,

— znaky označení,

— seznam dílů, pokud nelze uvádět odkazy na výkresy,

— normy a standardy, které jsou obecně dostupné a nejsou specifické pro výrobek společnosti,

— články z odborných časopisů a obdobných publikací,

— obecný popis procesu a postupu (v případě výrobních závodů),

— dodací specifikace (např. pro chemické látky a jiné pomocné materiály),

— fotografie (bez podrobných informací o geometrických rozměrech, použitých materiálech a elektrických/elektronických součástech),

— rozložené výkresy / výškové úrovně bez podrobných rozměrů,

— průřezy (schematické a bez podstatných a podrobných údajů),

— vnější rozměry.

Znázornění „potřebné“ prahové hodnoty Položka 3E001 se vztahuje na řízenou technologii pro „vývoj“ nebo „výrobu“ integrovaných obvodů uvedených na seznamu, specifikovaných mimo jiné v položce 3A001.a. Položka 3A001.a.5.a.5 se týká integrovaných obvodů analogově-číslicového převodníku s rozlišením 16 bitů nebo vyšším se vzorkovací frekvencí vyšší než 65 milionů vzorků za sekundu. Dokument (22) podrobně popisující konstrukční parametry nebo konstrukční kroky nezbytné k dosažení (nebo překročení) prahové hodnoty 65 milionů vzorků za sekundu sám o sobě neobsahuje technologii, která bezprostředně způsobuje vývoj kontrolované položky 3A001.a.5.a.5, a tudíž neobsahuje „potřebnou“ technologii podle všeobecné poznámky k technologii. Důvodem je skutečnost, že dokument neupřesňuje, jak dosáhnout nebo překročit parametr „rozlišení 16 bitů“. Příručka popisující výrobní techniku pro výrobu integrovaných obvodů analogově-digitálního převodníku s rozlišením 16 bitů nebo vyšším, ale se vzorkovací frekvencí nižší než 65 milionů vzorků za sekundu, neobsahuje „potřebnou“ technologii pro výrobu kontrolovaného zboží. Ve dvou výše uvedených situacích se u dokumentu ani příručky nemá za to, že obsahují kontrolovanou technologii potřebnou pro vývoj nebo výrobu zboží uvedeného v položce 3A001.a.5.a.5, neboť neobsahuje specifické informace týkající se dvou technických parametrů popsaných v položce 3A001.a.5.a.5.

Příklad: Položka 1E001 zahrnuje „technologii“ ve smyslu Všeobecné poznámky k technologii pro „vývoj“ nebo „výrobu“ zařízení nebo materiálů uvedených v položkách 1A002 až 1A005, 1A006.b., 1A007, 1B nebo 1C. Použijme uvedené na položku 1C216. Položka 1C216 specifikuje kontroly vysokopevnostní oceli. Tato položka je kontrolována v kategorii 1, a proto se použije všeobecná poznámka k technologii. Proto je řízená technologie dvojího užití podle položky 1E001 taková technologie, která je „potřebná“ pro „vývoj“ nebo „výrobu“ vysokopevnostní oceli se specifikacemi 1C216. Co není kontrolováno v položce 1E001? Výstup výzkumu s podrobnými údaji — o tomto typu vysokopevnostní oceli bez poskytnutí podrobných informací o tom, jak tento typ vysokopevnostní oceli vyvinout nebo vyrobit, — o historickém přehledu existujících způsobů výroby metod (veřejně dostupných) tohoto typu vysokopevnostní oceli, — o inovativním výrobním postupu vysokopevnostní oceli, který nesplňuje požadované prahové hodnoty uvedené v položce 1C216 (a 1C116). Co je kontrolováno v položce 1E001? Výstup výzkumu s podrobnými údaji — o stávajících postupech vývoje nebo výroby, které ještě nejsou veřejně dostupné a nejsou základním vědeckým výzkumem, — o inovativním (dosud veřejně nedostupném) vývoji nebo postupu výroby vysokopevnostní oceli, který splňuje požadované prahové hodnoty uvedené v položce 1C216 a který není základním vědeckým výzkumem.

Hlavní body pro definování technologie — Technologie je definována jako specifické informace nezbytné pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží dvojího užití uvedeného na seznamu. To znamená, že aby mohly být technické údaje nebo technická pomoc klasifikovány jako technologie dvojího užití uvedená na seznamu, musí obsahovat konkrétní informace nezbytné pro vývoj, výrobu nebo užití zboží uvedeného v kategoriích 0 až 9. Význam konkrétních informací není v nařízení EU o zboží dvojího užití definován. Je definován význam vývoje, výroby a užití. — Definici technologie je třeba chápat ve spojení s poznámkou o jaderné technologii pro kategorii 0 a s obecnou poznámkou k technologii (pro kategorie 1 až 9). — Pro kategorii 0 (jaderné zboží) je technologie dvojího užití uvedená v seznamu specifickou informací, která je „přímo spojená s jakýmkoli zbožím kontrolovaným v kategorii 0“. Jedná se o obecný popis; rozsah kontrolované jaderné technologie je proto ve srovnání s kontrolovanou technologií v kategoriích 1 až 9 větší. — V případě kategorií 1 až 9 je podle ustanovení kategorií 1 až 9 kontrolována pouze ta část „technologie“, která je „potřebná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží kontrolovaného v kategoriích 1 až 9. „Potřebnou“ se rozumí ta část informací, která bezprostředně způsobuje dosažení nebo překročení kontrolovaných výkonových úrovní, funkcí nebo vlastností z kontrolního seznamu zboží dvojího užití. Tyto výkonové úrovně, funkce nebo vlastnosti jsou obecně velmi specifické a vysoké, čímž omezují technologii, která splňuje „potřebnou“ prahovou hodnotu. A tím omezuje technologii, u níž se lze pokusit o použití poznámek o neuplatnění kontroly „základní vědecký výzkum“ a „veřejně dostupné“.

Mějte na paměti, že u některých programů financování výzkumu je v době podání žádosti o výzkumný grant nutné provést prověření dvojího užití. Osvědčeným postupem založeným na interních přezkumných mechanismech je včasné zjištění, pro které z používaných zařízení nebo materiálů či očekávaných výsledků (např. publikací) může být v rané fázi výzkumného programu nebo projektu nutný další kontrolní postup vývozu zboží dvojího užití. Dojde-li ke zjištění těchto (potenciálních) problémů s kontrolou vývozu zboží dvojího užití, jsou během výzkumných programů nebo projektů a na jejich konci nutná následná opatření.

Vývozce je povinen odpovídajícím způsobem posoudit technologii s cílem určit, zda splňuje prahové hodnoty pro kontrolu dvojího užití. Vzhledem ke svým odborným znalostem a znalostem vlastního výzkumu je výzkumný pracovník tím, kdo je nejpovolanější k tomu, aby odpovídajícím způsobem klasifikoval svůj výzkum, případně s podporou vyškolených administrativních pracovníků, kteří jsou obeznámeni se strukturou seznamu EU zboží dvojího užití. Prezentace nebo publikace jen zřídka zcela splňují prahovou hodnotu pro kontrolovanou technologii. Prahovou hodnotu mohou splnit některé pododdíly nebo malé výňatky. Licence se vyžaduje pouze u těchto částí; pokud výzkumný pracovník nebo výzkumná organizace potřebují pokyny, mohou se obrátit na příslušný vnitrostátní orgán. To výzkumnému pracovníkovi nebo výzkumné organizaci umožňuje ještě před předáním nebo zveřejněním informovaně rozhodnout o tom, které části by měly být předloženy k žádosti o vývozní licenci.

2.3.5 Neuplatňování kontrol u zboží dvojího užití

Nařízení EU o zboží dvojího užití obsahuje řadu případů neuplatňování kontrol, kde se uvádí, za jakých podmínek je určitá položka uvedená na seznamu vyjmuta z kontroly. Proto i když tato položka splňuje technické požadavky, nebude pro ni nutná licence na vývoz nebo převod. Důležité je, že neuplatňování kontrol lze použít pouze na zboží dvojího užití uvedené na seznamu.

V zásadě existují dva druhy neuplatňování kontrol. Na jedné straně dochází k neuplatnění kontrol konkrétně v souvislosti s určitým zbožím dvojího užití uvedeným na seznamu.

Příklady Poznámka 2 v položce 2B001 uvádí, že tato kontrolní položka se nevztahuje na obráběcí stroje pro zvláštní účely určené pouze pro výrobu zubních náhrad. Poznámka 2 v položce 5A002.a. se nevztahuje na zboží, u něhož je funkce „bezpečnost informací“ omezena na funkci zařízení bezdrátové „osobní sítě“, která provádí pouze zveřejněné či obchodní normy pro šifrování.

Na druhé straně dochází k systematickému neuplatňování kontrol u softwaru a technologie. Tyto poznámky o neuplatnění kontroly jsou vloženy do poznámky k jadernému softwaru, poznámky k jaderné technologii, všeobecné poznámky k softwaru a všeobecné poznámky k technologii v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití.

Pouze „software“ nebo „technologie“ dvojího užití uvedené na seznamu mohou využít neuplatnění kontrol uvedené v poznámkách k softwaru a technologii. Je proto nanejvýš důležité určit, zda se výzkum týká zboží dvojího užití, a pokud ano, jaká část (části) je (jsou) v souladu s kontrolní položkou softwaru nebo technologie v podkategorii D a E ve spojení s poznámkami k softwaru a poznámkami k technologii.

— Poznámka k jadernému softwaru zdůrazňuje, že minimální nezbytný objektový kód pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží uvedeného v kategorii 0, jehož vývoz byl povolen, se nekontroluje.

— Obecná poznámka k softwaru obsahuje tři případy neuplatnění kontroly u softwaru uvedeného v kategoriích 1 až 9: — software, který je obecně dostupný veřejnosti (tj. software je bez omezení prodáván ze skladu v maloobchodních prodejních místech a je určen k instalaci uživatelem bez další podstatné podpory ze strany dodavatele), — software, který je již veřejně dostupný, nebo — minimální nezbytný „objektový kód“ pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) nebo opravu zboží, jehož vývoz byl povolen.

Pokud jde o software pro zabezpečení informací (uvedený v kategorii 5 – část 2), je důležité poznamenat, že se neuplatní poznámka k jadernému softwaru (jako celek) a obecná poznámka k softwaru (částečně), a proto je nelze použít k uvolnění z kontroly.

U technologií dvojího užití uvedených na seznamu jsou možné tři možnosti neuplatnění kontrol: „technologie“, která je výsledkem „základního vědeckého výzkumu“, „technologie“, která je již „veřejně dostupná“, a minimální informace nezbytné pro patentové přihlášky. Posledně jmenované neplatí pro technologii kategorie 0.

V následující části se pokyny zaměřují na neuplatnění kontrol „základního vědeckého výzkumu“, „veřejně dostupného“ a minimálních informací nezbytných pro patentové přihlášky.

Hlavní body pro poznámku o neuplatnění kontroly pro „základní vědecký výzkum“ u technologie Nařízení EU o zboží dvojího užití definuje „základní vědecký výzkum“ jako experimentální nebo teoretickou práci vynakládanou především za účelem získání nových znalostí o základních principech jevů nebo pozorovatelných skutečností, která není primárně zaměřena na specifický praktický cíl nebo úkol. Ačkoli to není výslovně uvedeno, znamená to základní výzkum, čímž vylučuje z neuplatnění kontrol jiný než základní výzkum nebo aplikovaný výzkum. Tato definice přináší problémy s prováděním, neboť se po mnoho let nezměnila, přičemž výzkumný ekosystém se neustále vyvíjí. Je důležité mít na paměti, že zde může být problémem terminologie: vědecká klasifikace výzkumného projektu jako „základního výzkumu“ nemusí nutně nebo automaticky odpovídat definici „základního vědeckého výzkumu“ v nařízení EU o zboží dvojího užití. Pracovníci pro dodržování předpisů vaší organizace nebo vašeho příslušného orgánu vám mohou být při této klasifikaci v případě pochybností nápomocni. Základní vědecký výzkum znamená neuplatnění kontroly pouze pro technologii dvojího užití uvedenou na seznamu. Nelze jej použít u hmotného zboží, jako jsou zařízení a materiály. V podstatě to znamená neuplatnění kontroly na skutečný výstup výzkumu, a nikoli na záměr vytvořit výstup výzkumu (ve fázi financování výzkumu). Jedná se o zásadní rozdíl, pokud se uvažuje o použití této poznámky o neuplatnění kontroly. Tyto pokyny stanoví dvě kritéria, která mají pomoci určit, zda je poznámka o neuplatnění kontroly „základní vědecký výzkum“ relevantní: úroveň technologické připravenosti a převaha financování průmyslovým odvětvím. Obě kritéria neurčují, zda se má použít poznámka o neuplatnění kontroly. Je třeba o tom rozhodnout případ od případu prostřednictvím vnitřních postupů prověřování vývozu a případně po konzultaci s příslušným orgánem. — Úroveň technologické připravenosti je stupnicí (1 až 9), kterou původně vyvinul americký Národní úřad pro letectví a vesmír (NASA) a později převzaly ostatní správní orgány, instituce nebo agentury s cílem posoudit stav vývoje kosmických technologií. Úroveň technologické připravenosti je běžně používaný nástroj, který výzkumná obec i evropské výzkumné a inovační programy používají k posouzení tržní připravenosti nových a vznikajících technologií. Pro účely kontroly vývozu se výstupy výzkumu, které vyplývají z výzkumu na úrovni technologické připravenosti 1 a 2, obecně považují za základní vědecký výzkum. Způsobilost výstupů výzkumu vyplývajících z úrovně technologické připravenosti 3 a 4 se posuzuje případ od případu. Výstupy výzkumu, které vyplývají z výzkumu na úrovni technologické připravenosti 4, se nepovažují za základní vědecký výzkum. Popis různých úrovní technologické připravenosti viz dodatek 8. — Použití financování průmyslovým odvětvím (sponzorem): Výzkum, který je externě financován průmyslovým partnerem, pravděpodobně povede ke komerčnímu vývoji bez ohledu na to, zda je projekt iniciován průmyslovým odvětvím samým nebo veřejným subjektem. Kromě toho je v mnoha případech (prostřednictvím smluvních ujednání) poskytovateli finančních prostředků v průmyslovém odvětví (nebo sponzorovi) poskytnuta příležitost zkontrolovat publikace (nebo prezentace) a vyjádřit se k nim před jejich zveřejněním a požádat o (dočasné) výlučné využití výsledků výzkumu. Tyto typy spolupráce mohou naznačovat, že výsledný výstup výzkumu nebude základním vědeckým výzkumem. V některých případech průmyslové odvětví skutečně financuje základní výzkum bez dodatečných podmínek týkajících se publikací nebo jiných výstupů výzkumu. V takových případech by mohlo být zváženo neuplatnění kontroly základního vědeckého výzkumu, pokud se týká technologie dvojího užití uvedené na seznamu a úroveň technologické připravenosti je dostatečně nízká.

Hlavní body pro poznámku o neuplatnění kontroly „veřejně dostupné“ u softwaru nebo technologie Nařízení EU o zboží dvojího užití definuje pojem „veřejně dostupné“ takto: „Technologie“ nebo „software“, které byly dány k dispozici bez omezení , pokud jde o jejich další šíření (omezení v oblasti autorského práva nezabraňují, aby byla „technologie“ nebo „software“„veřejně dostupné“). V podstatě neuplatňuje kontrolu softwaru a technologie dvojího užití uvedené na seznamu, které může získat kdokoli. Tyto pokyny EU zdůrazňují, že na kontrolovaný software nebo technologii dvojího užití, které ještě nejsou veřejně dostupné, nelze neuplatnit kontrolu podle poznámky o neuplatnění kontroly „veřejně dostupné“. Definice jasně odkazuje na software nebo technologii, které byly zpřístupněny bez omezení při jejich dalším šíření. Zamýšlený úkon uvolnění (objektového kódu) softwaru nebo technologie tak, aby byly veřejně dostupné, nepostačuje k tomu, aby nebyla uplatněna kontrola. To znamená, že případný výstup výzkumu (software s otevřeným zdrojovým kódem, publikace, konferenční materiál atd.) může využít tohoto neuplatnění kontroly pouze v případě, že software nebo technologie dvojího užití, které jsou v něm obsaženy, jsou již veřejně dostupné. Akt uvolnění bez povolení by proto mohl být porušením kontrol vývozu. Odkaz na pojem „bez omezení“ je třeba chápat tak, že neomezuje přístup pouze na omezenou skupinu osob. Pokud jsou informace zpřístupněny až poté, co nosič nebo vlastník informací učinil individuální rozhodnutí, pak nemá možnost přístupu k informacím každý, a proto je nelze považovat za veřejně dostupné. Právní omezení, například omezení na základě autorských práv, která nejsou relevantní podle právních předpisů o kontrole vývozu, nemají vliv na způsobilost k tomu, aby u nich nebyla uplatněna kontrola. Stejně tak opatření, jako je požadování poplatku za přístup nebo předchozí registrace k přístupu, se nepovažují za omezení, pokud je každému umožněno zaplatit poplatek nebo se registrovat. Rozvoj otevřených zdrojů často provádějí komunity na celém světě na základě spolupráce. Technologie nebo software s otevřeným zdrojovým kódem, které jsou zveřejněny a zpřístupněny veřejnosti bez omezení, mohou využít neuplatnění kontroly na základě veřejné dostupnosti. U technologie pro vývoj „intrusivního softwaru“ lze neuplatnit kontrolu v případě, že technologie souvisí se „sdílením informací o zranitelnostech“ nebo „reakcí na kybernetický incident“. Příslušné definice naleznete v nejnovější verzi přílohy I. Pokud výzkumný pracovník odkáže na informace představující riziko šíření nebo je začlení z jiných zdrojů, které jsou již veřejně dostupné, neznamená to, že výstup výzkumu je automaticky kontrolovaným softwarem nebo technologií dvojího užití. Skutečnost, že takový software nebo technologie dvojího užití uvedené na seznamu se staly veřejně dostupnými bez licence, je porušením předpisů o kontrole vývozu, což však nelze přičíst tomuto výzkumnému pracovníkovi.

Hlavní body pro neuplatnění kontroly pro „minimum informací nezbytných pro účely patentových přihlášek“ u technologie Všeobecná poznámka k technologii obsahuje výjimku pro minimum informací nezbytných pro účely patentových přihlášek. Toto minimum informací nezbytných pro účely patentových přihlášek je proto osvobozeno od kontrol vývozu. Toto neuplatnění kontroly nerozlišuje mezi vnitrostátními, unijními nebo mezinárodními patentovými přihláškami. Jakmile jsou informace o patentu zveřejněny, nepodléhají již kontrolám vývozu. Nařízení EU o zboží dvojího užití neobsahuje žádné vymezení toho, co znamená „minimum nezbytných informací“. Obecně se tím rozumí informace potřebné ke splnění požadavků na podání přihlášky stanovených Evropským patentovým úřadem nebo patentovými úřady členských států EU.

2.3.6 Kontrolované činnosti

Ne každá výzkumná činnost týkající se zboží dvojího užití bude potřebovat licenci. Nařízení EU o zboží dvojího užití obsahuje pět různých druhů činností, pro které je nutné povolení. Oddíl 2.3.7 podrobně uvádí, které typy licencí existují pro každou z těchto činností.

Tyto dva požadavky na povolení jsou neměnné:

— vývozní povolení je nezbytné pro pohyb nebo přepravu jakéhokoli zboží dvojího užití, které je uvedeno na seznamu v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití, mimo celní území Unie,

— povolení k přepravě je nezbytné pro pohyb nebo přepravu zboží uvnitř celního území Unie pouze pro zboží dvojího užití, které je uvedeno na seznamu v příloze IV nařízení EU o zboží dvojího užití.

Tyto tři požadavky na povolení se uplatňují případ od případu:

— pro zboží přepravované přes celní území Unie je zapotřebí tranzitní povolení,

— pro zprostředkování zboží mezi třetími zeměmi z celního území Unie je zapotřebí povolení k zprostředkování obchodu,

— pro poskytování technické pomoci v souvislosti se zbožím dvojího užití se vyžaduje povolení.

Tranzit nebo zprostředkování zboží dvojího užití uvedeného na seznamu a poskytování technické pomoci pro zboží dvojího užití uvedené na seznamu je možné zakázat nebo může být nutné povolení, pokud je celé zboží nebo jeho část určeno nebo může být určeno k použití, které je uvedeno v čl. 4 odst. 1 nařízení EU o zboží dvojího užití. O tom, zda je vyžadováno povolení nebo zda je tranzit zakázán, rozhoduje příslušný orgán. Některé členské státy EU přijaly vnitrostátní opatření týkající se tranzitu, zprostředkování nebo poskytování technické pomoci u zboží dvojího užití, které není uvedeno na seznamu. Evropská komise zveřejňuje a pravidelně aktualizuje seznam vnitrostátních opatření přijatých členskými státy v souladu s nařízením (EU) 2021/821 (23).

Některé zboží nesplňuje technické specifikace uvedené v příloze I, avšak představuje riziko šíření vzhledem k jeho technickým možnostem nebo podezření na konečné užití, jež vzbuzuje obavy. U transakcí s tímto zbožím a těch, které vyvolávají nebo mohou vyvolávat obavy týkající se konečného užití, by mohlo být nutné povolení pro vývoz. Tyto kontroly zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu se nazývají „univerzální kontroly“ (viz také pododdíl 2.3.8).

Dodatek 5 uvádí vývojový diagram pro stanovení licenčních požadavků podle nařízení EU o zboží dvojího užití.

2.3.7 Typy povolení

Nařízení EU o zboží dvojího užití obsahuje tyto druhy povolení:

— Individuální vývozní povolení vztahující se na jedno zboží nebo více druhů zboží dvojího užití jednomu konkrétnímu vývozci pro jednoho konečného uživatele nebo příjemce ve třetí zemi.

— Souhrnná vývozní povolení vztahující se na jedno zboží nebo více druhů zboží dvojího užití, která mohou být platná pro vývoz jednomu nebo více určených konečných uživatelů a/nebo v jedné nebo více určených třetích zemích.

— Povolení pro velké projekty vztahující se na jedno zboží nebo více druhů zboží dvojího užití, která mohou být platná pro vývoz jednomu nebo více určených konečných uživatelů v jedné nebo více určených třetích zemích pro účely konkrétního velkého projektu.

— Všeobecná vývozní povolení Unie slouží ke zjednodušení vývozu konkrétního zboží dvojího užití do některých zemí určení, které jsou k dispozici všem vývozcům usazeným v EU, kteří dodržují jeho podmínky a požadavky pro použití uvedené v přílohách IIa až IIf. Přílohy IIa až IIh odpovídají osmi dostupným všeobecným vývozním povolením Unie (EUGEA 001 až EUGEA 008).

— Národní všeobecná vývozní povolení jsou dodatečná zjednodušená povolení pro konkrétní zboží dvojího užití pro určité země určení, jak je vymezeno vnitrostátními právními předpisy. Tato povolení se vztahují pouze na vývozce usazené v příslušném členském státě EU (24).

— Povolení k poskytování technické pomoci z celního území Unie na území třetí země, v rámci území třetí země nebo rezidentovi třetí země, který dočasně pobývá na celním území Unie.

— Povolení ke zprostředkovatelským službám pro stanovené množství konkrétního zboží dvojího užití, které se pohybuje mezi dvěma nebo více třetími zeměmi.

— Povolení k tranzitu pro zboží dvojího užití, které není zbožím Unie a které pouze prochází přes EU.

— Povolení k přepravě uvnitř EU pro zboží dvojího užití uvedené v příloze IV z jednoho členského státu EU do jiného členského státu EU.

Členské státy EU mohou tyto požadavky na povolení doplnit o vnitrostátní licenční požadavky nebo zákazy.

Povolení EU (udělená licence) platí ve všech 27 členských státech EU a může být použito k vývozu zboží z jakéhokoli místa na území celní unie. Platnost licencí určuje každý členský stát.

Příklady: Publikování Výzkumný pracovník A by chtěl zveřejnit článek v americkém časopise. Tento článek obsahuje technologii, na kterou se vztahuje příloha I nařízení EU o zboží dvojího užití (konkrétně položka 3E001 v souvislosti s vývojem analyzátorů signálu 3A002.c) a po zveřejnění bude k dispozici i mimo Spojené státy americké (USA). Položka 3E001 související s položkou 3A002.c je zahrnuta do zboží uvedeného v povolení EUGEA 001. USA jsou jednou ze zemí určení povolených v EUGEA 001. Výzkumný pracovník A však nemůže použít povolení EUGEA 001 k zaslání tohoto článku americkému vydavateli, protože vývozce ví, že zboží nezůstane v zemi povolení EUGEA 001, do které bude vyvezeno. Tak je tomu v tomto případě. Článek bude k dispozici po celém světě, čehož si je výzkumný pracovník A vědom. Vzhledem k tomu, že povolení EUGEA 001 nelze použít, je důležité, aby výzkumný pracovník nebo výzkumná organizace kontaktovali příslušný orgán s cílem projednat, jak zmírnit požadavek na licenci (např. určit a případně změnit nebo vynechat konkrétní části, které obsahují kontrolovanou technologii, nebo k těmto konkrétním částem omezit přístup) a není-li zmírnění proveditelné, jak splnit požadavek licence (např. individuální žádost o licenci). Více informací o určení kontrolované technologie naleznete v pododdílu 2.3.4. Vývoz použitého zařízení pro kontrolu rozměrů Výzkumný odbor B chce prodat univerzitě v Brazílii použitý rentgenový systém pro trojrozměrnou kontrolu vad. Zařízení je uvedeno pod položkou 1B001.f.1. Zboží dle 1B001.f.1. není zahrnuto do všeobecných vývozních povolení EU (EUGEA 003: vývoz po opravě/výměně; EUGEA 004: dočasný vývoz na výstavu nebo veletrh), které se týkají Brazílie jako místa určení. Proto je nutné, aby výzkumný odbor B požádal o individuální licenci, neboť se jedná o jednu transakci s jedním konečným uživatelem.

2.3.8 Kontroly vývozu zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu

Některé zboží nesplňuje technické specifikace uvedené v příloze I, představuje riziko šíření vzhledem ke svým technickým možnostem nebo podezření na konečné užití, jež vzbuzuje obavy.

Podle článku 4 nařízení EU o zboží dvojího užití mohou vnitrostátní orgány uložit požadavek na povolení pro zboží dvojího užití neuvedené v příloze I, pokud existuje (podezření na) souvislost s použitím v některém programu ZHN, (podezření na) konečné vojenské použití v zemi, na niž se vztahuje zbrojní embargo (25), nebo (podezření na) použití zboží jako součásti ve vojenském vybavení, které bylo vyvezeno bez povolení nebo v rozporu s ním. Toto ustanovení se nazývá „univerzální kontrola“ a v tomto případě, pokud máte podezření na možné použití vašeho zboží v jednom z výše uvedených případů, doporučujeme, abyste se obrátili na svůj vnitrostátní orgán s žádostí o další informace.

Podle článku 5 nařízení EU o zboží dvojího užití může pro vývoz zboží určeného ke kybernetickému dohledu, které není uvedeno na seznamu, existovat požadavek na povolení, pokud jste byli informováni svým příslušným orgánem nebo pokud jste si – podle zjištění náležité péče – vědomi toho, že v souvislosti s vnitřní represí nebo závažným porušováním lidských práv a mezinárodního humanitárního práva existuje konečné užití, které vzbuzuje obavy.

Podle článku 9 nařízení EU o zboží dvojího užití může členský stát EU zakázat vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v příloze I nebo uložit požadavek na povolení z důvodů veřejné bezpečnosti, včetně předcházení teroristickým činům, nebo z důvodů ochrany lidských práv. Seznam těchto vnitrostátních opatření sestavuje Evropská komise a zveřejňuje jej v Úředním věstníku. Je rovněž k dispozici na internetových stránkách Evropské komise (26).

Dodatek 7 shrnuje požadavky na licenci na vývoz a přepravy zboží dvojího užití uvnitř EU.

2.3.9 Varovné signály

Ostražitost, pokud jde o známky podezřelých poptávek nebo spolupráce, má zásadní význam pro boj proti rizikům šíření zbraní hromadného ničení, jejich nosičů a destabilizujícího hromadění konvenčních zbraní. Důrazně doporučujeme sdílet podezřelé informace s interním kontaktním místem pro dodržování předpisů. V některých případech může být podle unijních a vnitrostátních právních předpisů sdílení informací s příslušným orgánem pro kontrolu vývozu povinné.

Dodatek 3 obsahuje seznam „varovných signálů“, které mají výzkumným pracovníkům nebo pracovníkům pro dodržování předpisů pomoci při počátečním posouzení toho, zda mohou platit kontroly vývozu zboží dvojího užití. Tento seznam obsahuje varovné signály podle výzkumu, konečného užití a konečného uživatele, přepravy a financování, finančních a smluvních podmínek. Tento seznam je obzvláště užitečný pro zboží dvojího užití, které není uvedeno na seznamu (k určení, zda se mohou uplatnit univerzální kontroly). Osvědčeným postupem je rovněž použít tento seznam při shromažďování nezbytných informací během procesu podávání žádostí o licenci pro zboží dvojího užití uvedené na seznamu.

2.3.10 Kontrola technické pomoci

Existují dva typy kontrol technické pomoci, kdy jeden typ je upraven v nařízení o zboží dvojího užití a druhý je upraven dle vnitrostátních právních předpisů členských států EU.

Technologie může mít podle nařízení EU o zboží dvojího užití podobu technické pomoci, jako je ústní výuka, odborná příprava, předávání technických znalostí a dovedností nebo poradenské služby, a to i telefonicky nebo elektronicky. Proto může instrukce poskytnutá kolegovi, který pracuje ve výzkumném ústavu třetí země, znamenat technickou pomoc. Technická pomoc musí být dostatečně konkrétní, aby splňovala prahové hodnoty pro technologie uvedené v příloze I nařízení o zboží dvojího užití.

Kromě technologií uvedených na seznamu zboží dvojího užití v podobě technické pomoci uvedené v příloze I nařízení EU o zboží dvojího užití sem patří veškerá další technická podpora související s opravou, vývojem, výrobou, montáží, testováním, údržbou nebo jakýmkoli jiným technickým servisem určeným k použití v souvislosti s vývojem, výrobou, manipulací, provozem, údržbou, skladováním, identifikací nebo šířením chemických, biologických nebo jaderných zbraní či jiných jaderných výbušných zařízení nebo vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést nebo souvisejících s konečným vojenským použitím v místech určení, na které se vztahuje zbrojní embargo.

2.3.11 Kontroly vývozu a omezující opatření (sankce)

Kontroly vývozu i sankce ukládají zákazy nebo omezení. Zatímco kontroly vývozu se zaměřují na zboží (ne)uvedené na seznamu a prověřování vývozu případ od případu, sankce se zaměřují především na zákazy cestování, zajištění majetku a zákazy zpřístupnění hospodářských zdrojů určeným osobám a subjektům a/nebo odvětvová opatření (například zákaz určitého zboží a služeb pro konkrétní země – v některých případech pro všechny konečné uživatele v konkrétní zemi). Tyto pokyny neposkytují konkrétní informace o sankcích EU.

Přehled všech sankcí EU použitelných v současné době a seznam určených osob a subjektů naleznete v mapě sankcí EU: https://www.sanctionsmap.eu/.

Obecné informace o sankcích EU viz https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/international-relations/restrictive-measures-sanctions_en.

Další pokyny mohou být k dispozici na vnitrostátní úrovni.

2.3.12 Často kladené otázky

Kdo je vývozcem podle nařízení EU o zboží dvojího užití?

Definice vývozce zahrnuje jak fyzické, tak právnické osoby. To znamená, že vývozcem může být výzkumný pracovník vlastním jménem nebo výzkumná organizace jménem výzkumného pracovníka. Definice vývozce se vztahuje nejen na vývozní operace, ale i na všechny kontrolované činnosti podle nařízení EU o zboží dvojího užití, včetně přeprav uvnitř EU v případě zboží uvedeného v příloze IV. Je na výzkumné organizaci, aby přijala interní opatření týkající se toho, kdo požádá o licenci.

Je třeba poznamenat, že identifikace vývozce se liší od identifikace vývozu. Pokud hostující výzkumný pracovník ze třetí země získá přístup například ke kontrolované technologii v univerzitním kampusu na celním území Unie, pak k vývozu nedochází. Pokud se tento výzkumný pracovník vrátí domů do své třetí země a přiveze s sebou kontrolovanou technologii, dochází k vývozu, pro který je nutná schválená a platná licence. Před tímto vývozem je proto třeba podat žádost o licenci. Poslední osoba na celním území Unie, která rozhoduje o přenosu kontrolované technologie mimo EU, musí požádat o licenci. O tom, kdo může podat tuto žádost o licenci, rozhoduje každý členský stát EU. Může to být hostující výzkumný pracovník ze třetí země, ale v mnoha případech bude muset mít svého zástupce, který je usazen v rámci celního území Unie. Bez ohledu na to, kdo je vývozcem, dojde k porušení kontroly vývozu, jakmile tato kontrolovaná technologie opustí celní území Unie bez schválené a platné licence.

Pokud některá publikace obsahuje kontrolovanou technologii, musí autor, univerzita nebo vědecký vydavatel požádat o licenci?

Klíčovým faktorem zde je, že fyzická nebo právnická osoba musí požádat o licenci, a vystupovat tak jako vývozce. Kdo to bude, závisí na interní politice nebo smluvním ujednání mezi autorem publikace a vědeckým vydavatelem. Je-li vydavatel usazen mimo EU, musí o licenci požádat poslední osoba v EU, která rozhoduje o převodu kontrolované technologie mimo EU.

Může zaměstnanec výzkumné organizace při cestách do zahraničí mít při pracovní návštěvě přístup na dálku ke kontrolované technologii nebo softwaru, které jsou umístěny na serveru výzkumné organizace se sídlem v EU?

Zaměstnanci, kteří mají přístup ke kontrolované technologii nebo softwaru v zahraničí při pracovní návštěvě, musí zpravidla před cestou požádat o licenci. Některé členské státy EU (27) zde považují za klíčový faktor to, zda mají ke kontrolované technologii nebo softwaru v zahraničí přístup i jiné osoby (kromě zaměstnanců).

Kdo musí požádat o licenci v případě výzkumného konsorcia s partnery z několika členských států EU a partnery ze třetích zemí?

Vývozcem, a tedy tím, kdo musí požádat o licenci, je ten, kdo je smluvním partnerem příjemce ve třetí zemi a má pravomoc rozhodnout o odeslání nebo přenosu zboží z celního území EU (i položek uvedených v příloze I). Jinými slovy, povinnost požádat o licenci před odesláním zboží dvojího užití může mít sám partner konsorcia nebo sám vedoucí konsorcia. Závisí to na smluvních ujednáních mezi partnery konsorcia a vedoucím konsorcia.

ODDÍL 3

Vytvoření nebo přezkum interního programu dodržování předpisů u výzkumu, do kterého patří zboží dvojího užití

Úlohou každého interního programu dodržování předpisů (ICP) je systematicky řešit a zmírňovat jeden nebo více druhů rizik s cílem zajistit dodržování povinností stanovených v právních předpisech nebo povinností, ke kterým se určitá organizace dobrovolně zavázala.

Ve výzkumném prostředí je stanovení opatření, jejichž cílem je dodržovat zákony a právní předpisy v oblasti kontroly vývozu, procesem, který vyžaduje čas a úsilí.

Níže uvedený oddíl uvádí všechny hlavní prvky, které by měla výzkumná organizace zvážit při navrhování nebo přezkumu svého interního systému dodržování předpisů pro vývoz zboží dvojího užití.

3.1 Posouzení rizik

Při zvažování toho, zda a do jaké míry se jí týkají kontroly vývozu zboží dvojího užití, musí výzkumná organizace provést počáteční posouzení rizik, a to přezkoumáním těchto parametrů: (28)

1. předmět jejích činností (např. obory a oblasti výzkumu, v nichž působí). Přehled oblastí výzkumu, u nichž je větší pravděpodobnost, že na ně budou mít vliv kontroly vývozu, je uveden v dodatku 1;

2. druh a rozsah těchto činností (např. výzkum v terénu, on-line a distanční vzdělávání, rozsah mezinárodní spolupráce a zahraniční účast na jejích činnostech);

3. současný stav institucionálních politik a standardizovaných postupů (např. druh organizační struktury, stávající zmírňující opatření pro bezpečnostní rizika a převažující postoje zaměstnanců).

Tyto parametry musí být posuzovány ve vztahu k zákonným povinnostem stanoveným v právních předpisech EU a vnitrostátních právních předpisech pro kontrolu vývozu (29). Na konci tohoto počátečního posouzení rizik bude výzkumná organizace schopna určit svůj konkrétní rizikový profil pro dvojí užití. To organizaci pomůže seznámit se s částmi svých výzkumných činností, u kterých je nutné, aby se na ně vztahoval program ICP (oblast působnosti jejího interního systému pro dodržování předpisů pro vývoz), a zaměřit program ICP na konkrétní okolnosti týkající se organizace (např. strukturu, institucionální postupy a dostupné zdroje).

Počáteční posouzení rizik má zásadní význam při navrhování a provádění opatření programu ICP, která jsou účinná, přiměřená a přizpůsobená konkrétnímu profilu organizace. Často je vhodnější začít zaměřením se na činnosti / výzkumné oblasti, které vyžadují okamžitá opatření, a na oblasti, které lze snadno určit jako ty, kterých se týká zboží dvojího užití. Poté může být program ICP rozšířen tak, aby zahrnoval další rizika a robustnější postupy zmírňování. Začlenění interních opatření pro dodržování předpisů u zboží dvojího užití do stávajících institucionálních politik a postupů je často klíčem k dosažení účinnosti a synergií.

Výzkumné organizace by měly brát v úvahu dynamické právní a výzkumné prostředí, v němž by mělo pravidelně docházet k určování nebo přehodnocování rizik, a proto interní opatření k dodržování předpisů závisejí na vyvíjejících se kontrolních seznamech a na činnostech výzkumné organizace, které se pokaždé uskutečňují. Důkladnější posouzení a hodnocení materiálů, zařízení, softwaru a technologií, které jsou součástí nebo produktem výzkumu, probíhá v rámci „procesu a postupů prověřování vývozu“, jak je vysvětleno v klíčovém prvku 4.

3.2 Hlavní prvky programu ICP

Tento oddíl vychází z doporučení Komise (EU) 2019/1318 ze dne 30. července 2019 k vnitropodnikovým programům pro kontrolu vývozu pro kontroly obchodu se zbožím dvojího užití podle nařízení (ES) č. 428/2009.

Představuje úpravu základních prvků programu ICP tak, aby byly vhodnější pro použití v kontextu výzkumu. Tato úprava vychází ze zpětné vazby získané od výzkumné obce a je rozdělena do těchto pododdílů:

1. Závazek vrcholného vedení zajistit dodržování předpisů

2. Organizační struktura, odpovědnost a zdroje

3. Odborná příprava a zvyšování informovanosti

4. Proces a postupy prověřování vývozu

5. Kontrola výkonnosti, audity, podávání zpráv a nápravná opatření

6. Vedení záznamů a dokumentace

7. Fyzická bezpečnost a bezpečnost informací

V dodatku 4 je uveden kontrolní seznam pro každý klíčový prvek na podporu rozvoje programu ICP nebo v pozdější fázi přezkumu stávajícího programu ICP.

3.2.1 Závazek vrcholného vedení zajistit dodržování předpisů

Závazek vrcholného vedení a podpora programu ICP jsou důležité jak ze symbolických, tak z praktických důvodů. Prohlášení nejvyššího řídícího orgánu / osoby v nejvyšší funkci organizace o závazku dodržovat právní předpisy v oblasti kontroly vývozu může zvýšit informovanost zaměstnanců, zvýšit význam, který je těmto opatřením pro dodržování předpisů přikládán, a vést k posílení lidských a technických zdrojů ze strany jiných oddělení organizace.

Co se očekává od výzkumných organizací?

Stejně jako v každé organizaci je cílem závazku nejvyššího vedení zvýšit legitimitu opatření k dodržování předpisů a vytvořit nebo posílit organizační kulturu, která přispívá k plnění požadavků kontroly vývozu zboží dvojího užití. Ve výzkumném prostředí je zásadní závazek vrcholného vedení, jehož cílem je povzbudit a aktivně podpořit zavádění programu ICP.

Vzhledem k tomu, že ve výzkumných organizacích a zejména na univerzitách často existují decentralizované modely organizační struktury, mohlo by být přínosné zvážit vyjádření tohoto závazku na úrovni katedry, fakulty nebo školy (např. jednotlivými děkany fakult/škol). Takový přístup může být zvlášť vhodný v případě organizací, které mají jen malý počet útvarů, jichž se potenciálně vývoz týká.

Tento prvek se provádí na základě písemného prohlášení a podpory ze strany vrcholného vedení, což vede k tomu, že jsou pro program ICP organizace k dispozici odpovídající organizační, lidské a technické zdroje. Toto prohlášení o závazcích vyzývá všechny zaměstnance, kterých se to týká, aby dodržovali příslušné právní předpisy EU a členských států a přijali nezbytná preventivní opatření při používání kontrolovaných vstupů nebo vytváření výstupů výzkumu, které jsou citlivé a mohou být kontrolovány.

Jaké jsou příslušné kroky?

Vypracovat prohlášení o závazcích, v němž bude uvedeno, že zaměstnanci (vědečtí a administrativní) musí dodržovat všechny právní předpisy EU a vnitrostátní zákony a právní předpisy v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití tím, že uplatní zmírňující opatření, která jsou stanovena v politikách a postupech organizace. Uvádět možné důsledky případů nedodržení předpisů pro organizaci a osoby, kterých se to týká. Jasně a pravidelně informovat o prohlášení o závazcích všechny zaměstnance, jichž se to potenciálně týká (i zaměstnance, kteří nemají při kontrole vývozu zboží dvojího užití žádnou roli) s cílem zlepšit informovanost a podpořit kulturu dodržování zákonů a právních předpisů v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití. Zvážit použití všech dostupných prostředků (elektronických nebo tištěných) pro zveřejnění prohlášení a zdrojů informací o interních postupech dodržování předpisů v organizaci (30).

3.2.2 Organizační struktura, odpovědnost a zdroje

Každá výzkumná organizace je jedinečná, a proto neexistuje pouze jeden způsob, jak organizovat postupy pro dodržování předpisů a přidělit příslušné povinnosti. Dobře definovaný soubor postupů a povinností v souvislosti s dodržováním předpisů týkajících se vývozu však může organizaci pomoci dosáhnout jejích cílů v oblasti dodržování předpisů a zlepšit model řízení jako celek.

Co se očekává od výzkumných organizací?

V souvislosti s výzkumem je třeba brát v úvahu různé druhy odpovědnosti. O příslušné povinnosti se budou obvykle dělit administrativní i vědečtí pracovníci.

První typ odpovědnosti se týká celkové odpovědnosti za provádění politik organizace v oblasti dodržování předpisů, kterou má vedení organizace. K této odpovědnosti může patřit schvalování žádostí o licence, dohled nad tím, aby byly na dodržování předpisů vyčleněny odpovídající zdroje, jakož i zajištění pravidelných přezkumů a aktualizací existujících opatření pro dodržování předpisů. V některých členských státech musí být osoba s touto funkcí členem vrcholného vedení.

Druhý typ odpovědnosti vyžaduje zřízení funkce pro dodržování předpisů v oblasti vývozu s odpovědností za vypracování a/nebo provádění opatření pro dodržování předpisů v organizaci. Mezi úkoly této funkce může patřit: odpovídání na dotazy týkající se kontroly vývozu, rozhodování o tom, zda je žádost o licenci relevantní a jaká zmírňující opatření jsou pro danou činnost nezbytná. Funkce kontroly vývozu může rovněž pomoci zaměstnancům porozumět licenčním podmínkám, provádět náležitou péči a vést příslušné záznamy.

Tuto odpovědnost obvykle přebírá oddělení, které má zkušenosti s dodržováním zákonných povinností a se spoluprací se zaměstnanci organizace a externími spolupracovníky (31). V organizaci by měla být alespoň jedna osoba, která je pověřena dodržováním předpisů v oblasti vývozu. Je-li to možné, neměla by být osoba ve funkci kontroly vývozu vystavena střetu zájmů. Měla by rovněž mít přímý přístup a povinnost podávat zprávy vrcholnému vedení.

Kromě toho může být nezbytné určit kontaktní osoby v různých útvarech organizace, které mohou zvyšovat informovanost, vést administrativní a vědecké pracovníky, kdykoli vyvstane příslušná otázka, a v případě potřeby postoupit dotazy a žádosti osobě s funkcí kontroly vývozu.

Třetí typ odpovědnosti se týká provádění praktických opatření, která přijímají vědečtí pracovníci s cílem zajistit soulad s požadavky na dodržování předpisů v organizaci. Tato funkce má úkoly, jako je určení projektů, pro které by mohla být nutná licence, provádění kontrol konečného užití / konečného uživatele a provádění předepsaných zmírňujících opatření a schválení při plnění výzkumných činností. Zatímco všichni zaměstnanci, jichž se to týká, musí při výkonu své práce dodržovat postupy pro dodržování předpisů v organizaci, odpovědnost za identifikaci citlivých projektů a provádění požadovaných kontrol obvykle nese vedoucí projektu. Často je to osoba, která zajišťuje financování a koordinuje projekt v rámci organizace a která je v některých souvislostech výzkumu uváděná také jako hlavní výzkumný pracovník.

Administrativní pracovníci (např. z oddělení pro zadávání zakázek a z právního oddělení) mohou dohlížet na některé úkoly související s dodržováním předpisů, jak je stanoveno v politikách dodržování předpisů. Tito zaměstnanci mohou součástí funkce, která má na starosti dodržování předpisů v oblasti vývozu nebo s touto funkcí pouze úzce spolupracovat.

Administrativní pracovníci mohou zjistit problémy, které unikly pozornosti výzkumných pracovníků. Takto vyškolení administrativní pracovníci by mohli působit také jako „hlídači“ v případě selhání jiných bezpečnostních opatření (32).

Dodatek 6 uvádí dva příklady možné struktury organizace pro dodržování předpisů ve výzkumném prostředí.

Jaké jsou příslušné kroky?

Určete, kterých částí vaší organizace se týká dodržování předpisů v oblasti kontroly vývozu. Určete a jmenujte osobu (osoby) s celkovou odpovědností a pověřte alespoň jednu osobu, aby vykonávala funkci pracovníka pro dodržování předpisů v oblasti vývozu. Dle potřeb organizace může tato osoba plnit úkoly související s kontrolou vývozu zboží dvojího užití pouze na částečný úvazek. Vezměte v úvahu všechny různé druhy odpovědnosti a funkcí souvisejících s dodržováním předpisů. Stanovte jasné postupy a odpovědnosti administrativních i vědeckých pracovníků. Začněte útvary, které provádějí výzkum v kritické oblasti, a dále se zaměřte na další, méně citlivá oddělení tak, jak se vyvíjí váš systém dodržování předpisů. Nezapomeňte stanovit přenesení pravomocí (např. v případě nemoci nebo dovolené) a záložní funkce vždy, kdy je to možné. Zajistěte, aby byly programu ICP přiděleny odpovídající zdroje, a zvažte potřebné znalosti a dovednosti jak z hlediska právní, tak technické odbornosti. Doporučuje se písemný popis pracovní náplně. Buďte připraveni plně využít odborných znalostí a zkušeností, které již máte v různých částech organizace k dispozici. Konzultujte s kolegy z různých oddělení (např. oddělení pro zadávání zakázek, bezpečnostní a právní oddělení) způsoby, jak by dostupné politiky a postupy mohly splnit požadavky na dodržování předpisů v oblasti vývozu. Zvažte zavedení – s podporou vašeho oddělení IT – on-line nástrojů a postupů, které usnadní provádění interních opatření pro dodržování předpisů. V manuálech/příručkách kodifikujte politiky a postupy organizace pro dodržování předpisů v oblasti vývozu, včetně hlavního řetězce odpovědnosti, a zpřístupněte je v organizaci online nebo v tištěné podobě. Snažte se používat co nejpřesnější a nejjasnější jazyk. Zvažte použití příkladů a praktických případů, například těch, které jsou nabízeny v těchto pokynech nebo ve vnitrostátních zdrojích. Ujistěte se, že vědečtí a administrativní pracovníci vědí, jak postupovat a kdo je kontaktní osobou vždy, když nastane problém týkající se kontroly vývozu.

3.2.3 Odborná příprava a zvyšování informovanosti

Odborná příprava a zvyšování informovanosti jsou důležitým prvkem každého programu ICP a měly by být přizpůsobeny konkrétní situaci výzkumné organizace. Zvyšování informovanosti se považuje za první krok, který vědeckým i administrativním zaměstnancům umožňuje pochopit bezpečnostní rizika a plnit jejich povinnosti podle právních předpisů o kontrole vývozu a programu ICP. Do odborné přípravy patří specializované kurzy přizpůsobené funkcím a pracovníkům v organizaci, kterých se týkají kontroly vývozu.

Co se očekává od výzkumných organizací?

Výzkumné organizace musí zvážit iniciativy v oblasti zvyšování informovanosti a odborné přípravy na různých úrovních, s využitím různých prostředků a s různými cíli.

Za prvé, obecný úvod k otázkám kontroly vývozu pro všechny výzkumné pracovníky a studenty, kterých se to potenciálně týká, je důležitý pro zvyšování informovanosti o kultuře odpovědnosti v celé organizaci a pro její podporu. Toho lze dosáhnout začleněním odkazů na cíle kontroly vývozu a souvisejících vnitřních opatření do kodexů chování, internetových stránek věnovaných etice a integritě výzkumu, jakož i pravidelně poskytovaných kurzů o obecné bezpečnosti a zabezpečení (33).

Za druhé by měly být vytvořeny obecné vzdělávací a osvětové aktivity pro ty vědecké pracovníky, kteří pocházejí z těch oddělení organizace, která byla při počátečním posouzení rizik a jeho pozdějších opakováních určena jako oddělení, kterých se týkají kontroly vývozu. Cílem této odborné přípravy je seznámit zaměstnance s požadavky na kontrolu vývozu a zajistit, aby byli schopni přijmout nezbytná opatření, pokud se objeví problém nebo otázka při navrhování, plánování a provádění jejich výzkumu.

Za třetí by měla být prováděna cílená odborná příprava administrativních pracovníků, kteří se zabývají prováděním různých postupů vnitřní kontroly, například postupů týkajících se bezpečnosti, zadávání zakázek, převodu technologií, smluv a výzkumné spolupráce. Stejně tak by měly být zorganizována specializovaná odborná příprava pro výzkumné pracovníky, kterých se pravidelně týká provádění kontrol vývozu z důvodu jejich zapojení do citlivých projektů, které vyžadují zvláštní pozornost a kontrolní opatření.

Výzkumná organizace může provádět velmi odlišné druhy výzkumu, přičemž seznamy pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití se týkají širokého spektra zboží a technologií. To znamená, že je třeba zvážit vypracování školicích materiálů a přístupů k problematice přizpůsobeným těm, kterým jsou určeny a kteří pocházejí z různých oddělení, odborných znalostí a prostředí.

Vzhledem k dynamické povaze právních předpisů, které upravují kontrolu vývozu, a k vývoji v této oblasti by odborná příprava měla být prováděna každoročně, zatímco zaměstnanci, kteří nesou hlavní odpovědnost za fungování programu ICP, by měli pravidelně aktualizovat dostupné nástroje a informační materiály.

Zjistěte si u vnitrostátního orgánu, zda jsou k dispozici další zdroje, jako je například přihlášení se k informačním setkáním a odběru zpravodajů, nebo vnitrostátní pokyny a odborná příprava.

Jaké jsou příslušné kroky?

Poskytovat povinnou pravidelnou odbornou přípravu pro všechny zaměstnance, kteří jsou potenciálně zapojeni do činnosti kontroly při vývozu zboží dvojího užití s cílem zvýšit informovanost o otázkách kontroly vývozu a vytvořit kulturu odpovědnosti v celé organizaci. Pokud je to možné, využít stávající vzdělávací iniciativy, například vstupní kurzy pro nově přijaté zaměstnance, s cílem zahrnout do nich odkazy na opatření a požadavky na dodržování předpisů v oblasti vývozu. Uplatňovat stejný přístup, pokud jde o služební řád a didaktický materiál, který se již používá. Zajistit prostřednictvím nástrojů pro zvyšování informovanosti (např. rozhodovacích stromů, intranetových stránek, informací a oznámení v příslušných postupech pro kontrolu vývozu), aby se všichni dotčení zaměstnanci seznámili se všemi vnitřními politikami a opatřeními, které souvisejí s kontrolami vývozu. Využívat materiály obsahující informace o příslušných právních předpisech EU v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití, kontrolních seznamů a omezujících opatření, jakož i o vnitrostátních opatřeních a embargách. Zvážit zpřístupnění uživatelsky přívětivých nástrojů (vytvořených interně nebo dodaných z externích zdrojů) všem dotčeným zaměstnancům s cílem umožnit snadné prohlížení těchto právních dokumentů a jejich aktualizací. Pokud je to možné, zvážit individuální odbornou přípravu pro administrativní i vědecké pracovníky. Ve vhodných případech zvážit využití příležitostí k odborné přípravě na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni EU v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití. Do programů vaší odborné přípravy či zvyšování informovanosti o vývozu zapracovat poznatky získané v rámci přezkumů výkonnosti, auditů, podávání zpráv a nápravných opatření, kdykoli to je možné. Naopak vzít na vědomí veškerá zjištění, která poukazují na nedostatečné fungování zavedených opatření pro dodržování předpisů.

3.2.4 Proces a postupy prověřování vývozu

Tento prvek obsahuje vnitřní opatření, která by organizace měla zavést, aby zajistila, že k žádnému „vývozu“ nedojde bez požadované licence nebo navzdory jakémukoliv příslušnému vývoznímu omezení či zákazu.

Proces prověřování vývozu shromažďuje a analyzuje relevantní informace týkající se těchto aspektů: klasifikace položek, posouzení rizik činnosti, stanovení a uplatňování licencí a fáze po udělení licence. V souladu s níže uvedenými kroky musí výzkumná organizace navrhnout a realizovat proces prověřování vývozu s přihlédnutím k různým typům prováděných činností, stávajícím institucionálním politikám a postupům a konkrétním problémům, které souvisejí s rizikovým profilem organizace.

Co se očekává od výzkumných organizací?

Proces prověřování vývozu je jádrem interních opatření organizace k dodržování předpisů. Tento prvek musí provádět administrativní a vědečtí pracovníci společně, neboť jejich úloha v oblasti dodržování předpisů má vzájemně se posilující dopad na fungování programu ICP. Cílem je zavést postupy prověřování, které stanoví kroky, jež se týkají dodržování právních předpisů o kontrole vývozu a politik vnitřní kontroly organizace. V závislosti na rozsahu a citlivosti prováděného výzkumu se může proces prověřování kontroly vývozu týkat několika činností:

— vývozu zboží (hmotnými způsoby přenosu),

— uzavírání smluv (především s mezinárodními partnery) (34),

— udělování patentů/licencí na výsledky výzkumu,

— publikování (např. články, konferenční materiály, software),

— elektronické přenosy (včetně zpřístupňování položek on-line),

— najímání zaměstnanců a přijímání návštěvníků (většinou v souvislosti se sankcemi),

— cestování do zahraničí.

Výzkumná organizace může zvážit úpravu svých institucionálních politik a postupů týkajících se všech výše uvedených činností, a to zavedením kontrol a ověřování vývozu. Neuniverzitní výzkumné ústavy povětšinou zavedly centralizované postupy, které lze upravit tak, aby byly v souladu s těmito postupy prověřování a zmírňování. Univerzity si mohou zvolit stejný přístup přizpůsobený jejich potřebám.

Ve výzkumné organizaci a zejména na univerzitě mohou činnosti kontroly při vývozu probíhat jak v rámci formální spolupráce s externími partnery, tak v rámci neformálních výměn. V druhém případě se výměny mohou uskutečnit většinou na úrovni jednotlivých výzkumných pracovníků. Postup prověřování kontroly vývozu se proto musí zabývat oběma možnostmi a zavést postupy prověřování a kontrol s cílem určit, zda do určité výzkumné činnosti patří „vývoz“ kontrolovaného zboží.

Jednotliví výzkumní pracovníci musí být schopni při provádění svého výzkumu určit a nahlásit problémy spojené s kontrolou vývozu. Toho lze dosáhnout pomocí obecných nástrojů, jako jsou rozhodovací stromy, které nasměrují výzkumné pracovníky pomocí kroků, které je třeba podniknout při určování možných problémů při kontrole vývozu (35). Cílené postupy a kontroly by navíc mohly být začleněny do institucionálních postupů, které výše uvedené činnosti povolují. Výzkumná organizace by například mohla do svého on-line systému pro schvalování cest do zahraničí vložit informativní poznámku a požadavek, aby výzkumní pracovníci prováděli kontroly vývozu před podáním žádosti (36).

Navíc by postupy kontroly vývozu měly být zahrnuty do fáze plánování výzkumného projektu a před uzavřením formální dohody s jinými partnerskými organizacemi. Již v této fázi by vymezení cílů projektu a zdroje financování mohlo mít dopady z hlediska kontroly vývozu.

Otázka kontroly vývozu se může objevit v různých fázích projektu. V některých případech může být povolení ke kontrole vývozu relevantní až v samé závěrečné fázi výzkumného projektu, pokud se výzkumná organizace / výzkumný pracovník rozhodne sdílet s třetími stranami kontrolovaný výstup, například prostřednictvím licenční dohody. Tato skutečnost podtrhuje význam toho, že do jednotlivých institucionálních postupů bylo zavedeno ověřování kontrol vývozu.

V jiných situacích – zejména těch, jejichž součástí je spolupráce s mezinárodními partnery – může výzkum zahrnovat zpřístupnění citlivých technologií a zasílání výstupů, které jsou v různých fázích projektu předmětem kontroly vývozu. U projektů označených jako citlivé je proto vhodné přidávat ověření kontrol vývozu a zmírňující opatření po celou dobu trvání projektu. Je důležité upřesnit výše uvedené v dohodě podepsané s ostatními organizacemi.

Ve všech výše popsaných případech berou postupy prověřování vývozu, které mají být zavedeny, v úvahu tyto aspekty:

— klasifikace zboží, včetně softwaru a technologií,

— posouzení rizik činnosti, — kontroly míst určení a subjektů, které jsou předmětem embarga, sankcí nebo jsou citlivé (37), — prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran, — prověřování rizika zneužití, — univerzální kontroly zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu.

Pokud výsledek klasifikace zboží a posouzení rizik dané činnosti vede k závěru, že činnost je kontrolována, je třeba se zabývat dalšími aspekty, jak je uvedeno níže:

— určení, která licence (povolení) je potřeba (např. pro vývoz, zprostředkování, přepravu a tranzit), jakož i žádost o takovou licenci, a (38)

— kontroly po vydání licence, včetně kontroly odesílání a dodržování podmínek povolení.

V omezeném počtu případů může být stanoveno, že organizace nebo jednotlivý výzkumný pracovník se musí určité činnosti zdržet nebo že určitý projekt nebo zapojení se do spolupracující organizace nemohou proběhnout. Tak tomu může být například v případě, kdy je zúčastněná strana zařazena na omezený seznam pod sankcemi, nebo v případě, že organizace považuje za vysoké riziko, že výstup výzkumu bude ve třetí zemi využit pro nekalé účely. Stejně tak je možné, že příslušný orgán odepře (tj. zamítne) žádost o vývozní povolení v souladu s platnými právními předpisy o kontrole vývozu, např. pokud jeho posouzení zjistí riziko šíření zbraní.

V případě pochybností nebo podezření během procesu prověřování vývozu, zejména pokud jde o výsledky uvedeného konečného užití a zúčastněné strany nebo o prověřování rizika zneužití, poraďte se s příslušným orgánem v členském státě EU, v němž je vaše organizace usazena.

Jaké jsou příslušné kroky?

Zavést postupy kontroly vývozu, které vaší organizaci umožní provést posouzení rizik, které se bude zabývat všemi různými potenciálně citlivými činnostmi a zdroji rizika. Tyto postupy umožní jednotlivým výzkumným pracovníkům, studentům, vedoucím projektů a administrativním zaměstnancům podílet se na posuzování rizik kontroly vývozu, která souvisejí s činnostmi organizace. Pokud je to možné, uzpůsobit své institucionální politiky a postupy tak, aby zohledňovaly kontroly vývozu u potenciálně citlivých činností (odeslání, uzavírání smluv, publikování, sdílení on-line atd.) a umožňovaly zmírňující opatření týkající se projektů označených jako citlivé. Zvážit používání všeobecných nástrojů pro posuzování rizik (např. vývojových diagramů) (39), technologií pro vytěžování dat (40) a dalšího softwaru pro prověřování zboží, projektů a souvisejících činností vůči seznamům kontroly vývozu a seznamům zakázaných subjektů a míst určení.

Klasifikace zboží Cílem této stránky prověřovacího postupu je zjistit, zda zboží použité nebo vyrobené v rámci výzkumu spadá do oblasti působnosti kontrolního seznamu (kontrolních seznamů) nebo zda bude výzkumný projekt konfrontován s kontrolovaným zbožím. To se provádí porovnáním technických vlastností určitého zboží s unijním a vnitrostátním seznamem kontrol zboží dvojího užití. Zjistěte případně, zda se na toto zboží vztahují omezující opatření (sankce a embarga) uložená EU nebo členským státem EU, v němž je vaše organizace usazena (41). Mějte prosím na zřeteli, že software a technologie, které splňují kontrolní specifikace, by mohly být vyňaty, jestliže platí výjimky „základní vědecký výzkum“ a „veřejně dostupný“ (viz oddíl 2.3.5). Pokuste se určit, zda plánovaný projekt využije kontrolované zboží, a přezkoumat, zda jeho přínos splní prahové hodnoty uvedené v kontrolním seznamu. V případě projektů, u nichž bylo zjištěno, že jsou vysoce rizikové, stanovte prověřovací kontroly vývozu během celého životního cyklu projektu. Věnujte zvláštní pozornost klasifikaci součástí a náhradních dílů dvojího užití a klasifikaci softwaru a technologií dvojího užití, které mohou být převedeny e-mailem nebo zpřístupněny prostřednictvím cloudové služby v zahraničí. Jako preventivní opatření zvažte ověření, zda v laboratořích a úložištích organizace existuje zboží dvojího užití, které spadá do oblasti působnosti kontrolních seznamů. Jeho přítomnost může být ukazatelem citlivosti kontroly vývozu. Přezkoumejte možnost evidovat ve svých inventárních seznamech, zda zboží (nové, použité nebo náhradní) spadá do kategorie dvojího užití, a vyžaduje proto zvláštní zacházení v případě vývozu. Konzultujte vedoucí projektu a dostupné odborníky s cílem shromáždit informace o možném zneužití vašeho zboží dvojího užití v souvislosti s konvenčními vojenskými zbraněmi nebo zbraněmi hromadného ničení. Při spolupráci se společnostmi nebo jinými výzkumnými organizacemi je osvědčeným postupem požadovat dodatečné informace o technických parametrech a kontrolním statutu a klasifikaci materiálů, součástí a subsystémů, které má vaše organizace používat. V souladu s čl. 11 odst. 9 nařízení EU o zboží dvojího užití, který se týká přepravy uvnitř EU, se v příslušných dokumentech (smlouva, potvrzení objednávky, potvrzení faktury nebo odesílací list) uvede, že se transakce týká zboží dvojího užití uvedeného na seznamu a že při vývozu z EU je předmětem kontrol.

Posouzení rizik činnosti Postup prověřování vývozu rovněž zohledňuje partnery zapojené do citlivého výzkumného projektu a všechny jednotlivé příjemce kontrolovaných výstupů výzkumu, jakož i riziko, že tito příjemci využijí tyto výstupy k nezákonným účelům. Při posuzování různých rizik spojených s určitou činností je užitečný seznam otázek s varovným signálem uvedený v dodatku 3 těchto pokynů. Kontroly míst určení, na která se vztahuje embargo, sankce nebo citlivých míst určení a subjektů Kontrolou konsolidovaného seznamu sankcí EU (42) nebo vnitrostátního seznamu, je-li k dispozici, se ujistěte, že žádná ze zúčastněných stran projektu ani citlivá činnost nepodléhají omezujícím opatřením (sankcím a embargům). Prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněných stran Informujte se o svém partnerovi (svých partnerech) a zvažte, jak hodlají použít váš výzkum týkající se zboží dvojího užití. Mějte na zřeteli, že existují výzkumné organizace, které působí jako zástěrka pro vojenský výzkum nebo mají silné vazby na státem vlastněné subjekty. Požádejte o prohlášení o konečném užití, pokud se činnost týká zboží dvojího užití uvedeného na seznamu, nebo pokud existují obavy týkající se konečného užití v případě zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu (43). Konzultujte informace poskytnuté vaším příslušným orgánem z hlediska vnitrostátních předpisů a požadavků, které se týkají prohlášení o konečném užití (44). Mějte na zřeteli, že prohlášení o konečném užití lze požadovat i v případě sdílení kontrolovaného softwaru a technologií. Buďte ostražití, pokud jde o indikátory rizika zneužití a známky podezřelých poptávek nebo objednávek. Prověřování rizika zneužití Buďte ostražití, pokud jde o indikátory rizika zneužití a známky podezřelých poptávek po spolupráci. Mohou nasvědčovat tomu, že partner použije zboží dvojího užití sdílené nebo dodané vaší organizací v rámci nepovoleného vojenského výzkumu nebo v souvislosti se zbraněmi hromadného ničení a jejich nosiči nebo v souvislosti s jinými protiprávními účely. Vezměte v úvahu, že vývozní povolení může být nutné i pro zboží dvojího užití, které není uvedeno na seznamu, pokud prověřování deklarovaného konečného užití a zúčastněné strany nebo prověřování rizika zneužití vzbudí určité obavy ve smyslu univerzálních ustanovení článku 4 nařízení EU o zboží dvojího užití. Tato situace se obvykle týká položek, které mají technické parametry blízké kontrolovaným parametrům. Univerzální kontroly zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu Proces prověřování vývozu by měl posoudit možnost použití zboží dvojího užití neuvedeného na seznamu v souvislosti s citlivým konečným užitím uvedeným v článku 4 nařízení EU o zboží dvojího užití. Pokud výzkumný pracovník nebo výzkumná organizace zjistí nebo má podezření, že určitá činnost nebo projekt takové riziko obnáší, musí se zdržet další účasti v tomto výzkumu a neprodleně informovat příslušné orgány, které učiní závěr, zda je nezbytná žádost o licenci. Více informací o uplatňování univerzálních kontrol je uvedeno v oddíle 2.3.8.

Stanovení požadavků na licence a žádosti o licenci, včetně kontrolovaných činností zprostředkování, přepravy a tranzitu Výsledkem klasifikace položek a posouzení rizik dané činnosti může být skutečnost, že požadavek licence je relevantní. Shromažďujte a šiřte informace o rozsahu druhů licencí (včetně individuálních, globálních a všeobecných licencí) a kontrolovaných operací (vývoz, zprostředkování, přeprava a tranzit) a o postupech podávání žádostí o licenci vztahujících se k platným kontrolám vývozu zboží dvojího užití na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Mějte na zřeteli vnitrostátní opatření pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití u jiných činností, jako je technická pomoc. Více informací o možných požadavcích na povolení viz oddíl 2. Zvažte využití zjednodušených postupů pro udělování licencí (všeobecné licence) pro místa určení uvedená v nařízení EU o dvojím užití nebo vnitrostátních opatřeních. Zajistěte, aby všichni dotčení zaměstnanci věděli o různých typech licencí a postupech, které je třeba dodržovat interně a pro předložení orgánu (kdo bude moci podat žádost a jaké kroky je třeba učinit).

Kontroly po vydání licence, včetně kontroly odesílání a dodržování podmínek povolení Před samotným odesláním nebo přepravou kontrolované položky by měla být provedena konečná kontrola, zda byly provedeny všechny kroky týkající se dodržování předpisů. Je to také vhodná doba pro dvojitou kontrolu, zda je zboží správně klasifikováno, zda byly zkontrolovány varovné signály, zda bylo provedeno prověřování subjektů a zda pro odeslání existuje platná licence. Nezapomeňte, že mezitím mohlo dojít ke změně příslušných právních předpisů. Například: zboží dvojího užití nyní na seznamu uvedené je nebo se na konečného uživatele nyní vztahují sankce. Zajistěte, aby byly dodrženy podmínky licence (včetně podávání zpráv). Mějte prosím na zřeteli, že licence může omezit přenos technologií a softwaru pouze na některé příjemce, a zvažte, jak partneři zapojení do citlivého výzkum