DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 16. února 2022,

kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě

(ESRB/2022/1)

(2022/C 174/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), zejména na přílohu IX uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (3), a zejména na článek 458 uvedeného nařízení,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/36 ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (4), a zejména na oddíl II kapitoly 4 hlavy VII uvedené směrnice,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (5), a zejména na články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou.

(2) Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (6) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, recipročně uplatňovala v ostatních členských státech.

(3) V návaznosti na rozhodnutí Komise C(2020) 1214 final (7) zavedla De Nederlandsche Bank (DNB), jakožto orgán určený pro účely článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013, přísnější vnitrostátní opatření, jímž stanovila minimální průměrnou rizikovou váhu pro úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup založený na interním ratingu (IRB), ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. Toto opatření vstoupilo v platnost 1. ledna 2022.

(4) Dne 23. listopadu 2021 předložila DNB Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) žádost o reciproční uplatnění přísnějšího vnitrostátního opatření podle čl. 458 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.

(5) V návaznosti na žádost, kterou DNB předložila ESRB a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, které se v Nizozemsku stane použitelným v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013, se generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

(6) Dne 26. října 2021 Lietuvos bankas, jednající jako pověřený orgán pro účely čl. 133 odst. 9 směrnice 2013/36/EU, oznámila ESRB svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám v Litvě, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika se bude vztahovat na banky povolené v Litvě na nejvyšší úrovni konsolidace v zemi. Současně se zamýšlená kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika použije na konsolidovaném základě na centrální skupiny družstevních záložen, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013. Očekává se, že toto opatření vstoupí v platnost dnem 1. července 2022.

(7) Dne 1. prosince 2021 předložila Lietuvos bankas ESRB žádost o reciproční uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 5 směrnice 2013/36/EU.

(8) V návaznosti na žádost, kterou předložila Lietuvos bankas, a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, jež se stane použitelným v Litvě, se generální rada ESRB rovněž rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

(9) Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Změny

Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

1. V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto: „1. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze: Belgie: — navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z: a) paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a b) poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Francie: — zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace; Litva: — sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Lucembursko: — právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků: a) limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; b) limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; c) limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). Nizozemsko: — minimální průměrná riziková váha, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup IRB pro výpočet regulatorních kapitálových požadavků, ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů. Norsko: — sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) (*1) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku; — minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB); — minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. Švédsko: — minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. (*1) Úř. věst. L 1 3.1.1994, s. 3.“;"

2. Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. února 2022. Vedoucí sekretariátu ESRB jménem generální rady ESRB Francesco MAZZAFERRO

(1) Úř. věst. L 1, 3.1. 1994, s. 3.

(2) Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

(3) Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

(4) Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

(5) Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

(6) Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

(7) Commission Decision C(2020) 1214 final of 5. března 2020 not to propose an implementing act to reject the draft national measure notified on 8 January 2020 by the Netherlands under Article 458(4) of Regulation (EU) No 575/2013 of the European Parliament and of the Council.