24)

Článek 85 se mění takto: a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Do 18. června 2024 Komise posoudí uplatňování tohoto nařízení a podá o něm souhrnnou zprávu. Komise tuto zprávu spolu s případnými návrhy předloží Evropskému parlamentu a Radě.“; b) vkládá se nový odstavec, který zní: „1a. Do 17. června 2023 podá ESMA Komisi zprávu, ve které uvede: a) dopad nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/834 (*7) na míru clearingu prováděného finančními a nefinančními smluvními stranami a na rozdělení clearingu v rámci každé této kategorie smluvních stran, zejména s ohledem na finanční smluvní strany s omezeným objemem činností v OTC derivátech a na vhodnost clearingových prahů uvedených v čl. 10 odst. 4; b) dopad nařízení (EU) 2019/834 na kvalitu a dostupnost údajů oznamovaných do registrů obchodních údajů, jakož i na kvalitu informací, které registry obchodních údajů zpřístupňují; c) změny rámce pro oznamování, včetně využívání a provádění přeneseného oznamování podle čl. 9 odst. 1a a zejména jeho dopad na zátěž spojenou s oznamováním u nefinančních smluvních stran, které nepodléhají povinnosti clearingu; d) dostupnost clearingových služeb, zejména zda požadavek na přímé či nepřímé poskytování clearingových služeb za spravedlivých, přiměřených, nediskriminačních a transparentních obchodních podmínek podle čl. 4 odst. 3a účinně usnadňuje přístup ke clearingu. (*7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/834 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (Úř. věst. L 141, 28.5.2019, s. 42)“;" c) odstavce 2 a 3 se nahrazují tímto: „2. Do 18. června 2020 a poté každých dvanáct měsíců až do posledního prodloužení uvedeného ve třetím pododstavci Komise vypracuje zprávu, v níž posoudí, zda byla vyvinuta schůdná technická řešení umožňující složkám penzijního systému převádět hotovostní a nehotovostní kolaterál jako variační marži, a zda je nutné přijmout jakákoli opatření k usnadnění těchto schůdných technických řešení. Do 18. prosince 2019 a poté každých dvanáct měsíců až do posledního prodloužení uvedeného ve třetím pododstavci ESMA ve spolupráci s EIOPA, EBA a ESRB předloží Komisi zprávu, která posoudí: a) zda ústřední protistrany, členové clearingového systému a složky penzijního systému vynaložili náležité úsilí a vyvinuli schůdná technická řešení usnadňující účast složek penzijního systému na centrálním clearingu prostřednictvím poskytování hotovostního a nehotovostního kolaterálu jako variačních marží, včetně důsledků těchto řešení pro likviditu trhu a procykličnost a jejich potenciálních právních či jiných důsledků; b) objem a povahu činnosti složek penzijního systému na trzích s OTC deriváty, u nichž se provádí clearing, jakož i s těmi, a u nichž se neprovádí clearing, v členění podle kategorií aktiv, a dále jakékoli související systémové riziko pro finanční systém; c) důsledky toho, že složky penzijního systému budou plnit požadavky na clearing, pro jejich investiční strategie, včetně případných změn v rozdělení jejich hotovostních a nehotovostních aktiv; d) důsledky clearingových prahů vymezených v čl. 10 odst. 4 písm. b) pro složky penzijního systému; e) dopad jiných právních požadavků na rozdíl v nákladech mezi obchody s OTC deriváty, u nichž se provádí clearing, a s těmi, u nichž se neprovádí clearing, včetně maržových požadavků na deriváty, u nichž se clearing neprovádí, a výpočtu pákového poměru v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013; f) zda jsou nutná další opatření, která by usnadnila řešení clearingu pro složky penzijního systému. Komise může v souladu s článkem 82 přijmout akt v přenesené pravomoci s cílem prodloužit dobu dvou let uvedenou v čl. 89 odst. 1 dvakrát, pokaždé o jeden rok, pokud dospěje k závěru, že nebylo vyvinuto žádné schůdné technické řešení a že se nemění negativní dopad derivátových smluv, u nichž se provádí centrální clearing, na důchodové dávky budoucích důchodců. Ústřední protistrany, členové clearingového systému a složky penzijního systému vynaloží veškeré úsilí, aby přispěli k vývoji schůdných technických řešení usnadňujících clearing těchto OTC derivátových smluv složkami penzijního systému. Komise zřídí skupinu odborníků složenou ze zástupců ústředních protistran, členů clearingového systému, složek penzijního systému a dalších stran, kterých se tato schůdná technická řešení týkají, s cílem sledovat jejich úsilí a posuzovat pokrok ve vývoji schůdných technických řešení usnadňujících clearing těchto OTC derivátových smluv složkami penzijního systému, včetně převádění hotovostního a nehotovostního kolaterálu takovými složkami jako variační marže. Tato skupina odborníků se schází nejméně jednou za šest měsíců. Úsilí vynaložené ústředními protistranami, členy clearingového systému a složkami penzijního systému zohlední Komise při vypracovávání zprávy podle prvního pododstavce. 3. Do 18. prosince 2020 Komise vypracuje zprávu posuzující: a) zda povinnosti předkládat hlášení o obchodech podle článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014 a podle tohoto nařízení představují v případě derivátů, které nejsou deriváty OTC, zdvojenou oznamovací povinnost a zda by bylo možné pro všechny smluvní strany předkládání hlášení o obchodech jiných než OTC omezit nebo zjednodušit, aniž by došlo k nepřiměřené ztrátě informací; b) nezbytnost a vhodnost sladění obchodní povinnosti pro deriváty podle nařízení (EU) č. 600/2014 se změnami provedenými v rámci nařízení (EU) 2019/834 u povinnosti clearingu pro deriváty, zejména pokud jde o okruh subjektů, jež povinnosti clearingu podléhají; c) zda by kterékoli obchody, jež přímo vyplývají z poobchodních služeb ke snižování rizik, včetně komprese portfolií, měly být od povinnosti clearingu uvedené v čl. 4 odst. 1 osvobozeny, s přihlédnutím k míře, v jaké tyto služby zmírňují rizika, především úvěrové riziko protistrany a operační riziko, jakož i k možnosti obcházení povinnosti clearingu a k potenciálnímu odrazujícímu účinku ve vztahu k centrálnímu clearingu. Komise zprávu uvedenou v prvním pododstavci spolu s případnými návrhy předloží Evropskému parlamentu a Radě.“; d) vkládá se nový odstavec, který zní: „3a. Do 18. května 2020 ESMA předloží zprávu Komisi. Tato zpráva posoudí: a) soulad požadavků na oznamování u derivátů, které nejsou deriváty OTC, podle nařízení (EU) č. 600/2014 a podle článku 9 tohoto nařízení, jak pokud jde o údaje o derivátových smlouvách, které mají být oznamovány, tak pokud jde o přístup k údajům ze strany příslušných subjektů, jakož i skutečnost, zda by měly být tyto požadavky sladěny; b) proveditelnost dalšího zjednodušení oznamovacích řetězců pro všechny smluvní strany včetně všech nepřímých klientů, s přihlédnutím k potřebě včasného oznamování a k opatřením přijatým podle čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení a čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 600/2014; c) sladění obchodní povinnosti pro deriváty podle nařízení (EU) č. 600/2014 se změnami provedenými v rámci nařízení (EU) 2019/834 u povinnosti clearingu pro deriváty, zejména pokud jde o okruh subjektů, jež povinnosti clearingu podléhají; d) ve spolupráci s ESRB, zda by kterékoli obchody, jež přímo vyplývají z poobchodních služeb ke snížení rizik, včetně komprese portfolií, měly být od povinnosti clearingu uvedené v čl. 4 odst. 1 osvobozeny; uvedená zpráva: i) prozkoumá kompresi portfolií a jiné dostupné poobchodní služby ke snížení rizik, které netvoří cenu a které snižují netržní rizika u derivátových portfolií, aniž by došlo ke změně tržního rizika těchto portfolií, například vyrovnávací obchody; ii) vysvětlí účely a fungování takových poobchodních služeb ke snížení rizik, míru, v jaké tyto služby zmírňují rizika, zejména úvěrové riziko protistrany a operační riziko, a vyhodnotí potřebu provádět clearing takových obchodů, nebo od povinnosti clearingu osvobodit, s cílem řídit systémové riziko; a iii) posoudí, do jaké míry u těchto služeb jakékoli osvobození od povinnosti clearingu odrazuje od centrálního clearingu a může mít za následek, že budou smluvní strany povinnost clearingu obcházet; e) zda by seznam finančních nástrojů, které jsou v souladu s článkem 47 považovány za vysoce likvidní s minimálním tržním a úvěrovým rizikem, bylo možné rozšířit a zda by tento seznam mohl zahrnovat jeden či více fondů peněžního trhu povolených v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 (*8). (*8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ze dne 14. června 2017 o fondech peněžního trhu (Úř. věst. L 169, 30.6.2017, s. 8).“"