PŘÍLOHA

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД“ (STRANDZHANSKI MANOV MED)/„MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА“ (MANOV MED OT STRANDZHA)

EU č.: PDO-BG-02306 – 12.4.2017

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název (názvy)

„Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha)

2. Členský stát nebo třetí země

Bulharsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.4. Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Strandzhanski manov med“ je med produkovaný medonosnými včelami z výměšků živých částí rostlin a výměšků hmyzu sajícího na rostlinách. Včely tyto výměšky sbírají, přetvářejí mísením se svými vlastními specifickými látkami, ukládají a nechávají dehydratovat, uležet a zrát v medových plástvích v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4. Produkt „Strandzhanski manov med“ se vyrábí z medovice vylučované určitými druhy hmyzu a šťávy z žaludů, které včely sbírají.

Organoleptické vlastnosti:

Vnější vzhled: neprůhledný, lehce opalizující, beze stop včelího plodu či mechanické vlákniny a bez známek fermentace.

Barva: hnědá nebo tmavě hnědá až černá se zelenavým nádechem. Po krystalizaci se může přeměnit na světle hnědou nebo šedou.

Konzistence: hustá, tekutá, zčásti zkrystalizovaná nebo zkrystalizovaná hmota.

Chuť: sladká s mírně nakyslými či nahořklými tóny.

Vůně: pečené ovoce a karamel.

Požadavky na složení medu:

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

obsah fruktózy a glukózy nejméně 45 g/100 g obsah sacharózy nejvýše 5 g/100 g obsah vody nejvýše 19 % obsah ve vodě nerozpustných látek nejvýše 0,1 g/100 g elektrická vodivost musí být větší než 0,95 mS/cm obsah volných kyselin nejvýše 50 miliekvivalentů kyseliny na 1 000 g aktivita diastázy vyšší než 12 stupňů Schadeho po sběru obsah hydroxymethylfurfuralu (HMF) nejvýše 10 mg/kg po sběru medu

„Strandzhanski manov med“ se liší od nektarového medu zejména vyšší elektrickou vodivostí, kterou způsobuje vyšší obsah stopových prvků v medu: draslík (1 568–1 676 mg/kg), hořčík (149–169 mg/kg), lithium (0,11–0,33 mg/kg) a mangan (34–51 mg/kg) a antioxidanty: obsah fenolů (56–165 mg/kg). Pro tento med jsou příznačné vysoké úrovně melecitózy (4–11 %) a erlózy. Dalším charakteristickým znakem je přítomnost kvercitolu a kestózy. Typickým rysem produktu „Strandzhanski manov med“ je dále obsah medovicových prvků (HDE), tj. výtrusů hub, konidií, houbových vláken (hyf) atd., které jsou výsledkem zvláštního postupu produkce a medobraní.

Pylové vlastnosti:

„Strandzhanski manov med“ je medovicový med s obsahem pylu různého botanického původu. K rozmanitosti rostlinných druhů v Strandži patří: jetel plazivý (Trifolium), vikev (Vicia), štírovník růžkatý (Lotus corniculatus), lípa (Tilia), hadinec (Echium, čeleď Boraginaceae – brutnákovité), ostružiník (Rubus), heřmánek (Matricaria, čeleď Asteraceae – hvězdnicovité), mrkev (Daucus, čeleď Umbelliferae – miříkovité), mochna (Potentilla, čeleď Rosaceae – růžovité), trnovec (Paliurus), bílojetel (Dorycnium, čeleď Fabaceae – bobovité), druhy čeledi Brassicaceae – brukvovité, plamének plotní (Clematis vitalba), cist šalvějolistý a cist šedavý (Cistus), jitrocel (Plantago) a druhy čeledi Chenopodiaceae – merlíkovité.

Na pylové vlastnosti produktu „Strandzhanski manov med“ mají vliv rostliny typické pro strandžskou oblast, které se jinde v Bulharsku nevyskytují. Jsou jimi: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, Cistus laurifolius (cist vavřínolistý), Hypericum androsaemum (třezalka bobulovitá), Stachys thracica a Epimedium pubigerum. Vlastnosti medu rovněž ovlivňují třetihorní relikty – druhy, které byly v strandžské oblasti rozšířeny ve třetihorách – například Cicer montbretii, Erica arborea (vřesovec stromovitý), Mespilus germanica (mišpule obecná), Calluna vulgaris (vřes obecný), Cistus salviifolius (cist šalvějolistý), Hypericum calycinum (třezalka kalíškatá) a další.

V Evropě se sedm z těchto druhů vyskytuje pouze v strandžské oblasti a na Kavkaze: Ilex colchica, Daphne pontica (lýkovec černomořský), Vaccinium arctostaphylos, Rhododendron ponticum, Quercus hartwissiana (druh strandžského dubu), Veronica turrilliana a Quercus polycarpa (dub mnohoplodý).

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

V období sběru medu je zakázáno krmení včel. Včely lze dokrmovat na jaře a po získání medu před zimou v množství nezbytném pro vytvoření zásob a zajištění přežití včelstva během zimy. Včelstva lze dokrmovat cukrem, cukrovým těstem a cukrovým sirupem. Dále je možno včely dokrmovat i jejich vlastním medem. Výrobci musí zajistit, aby se zimní zásoby nedostaly do přebytečného medu určeného k prodeji jako „Strandzhanski manov med“.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

„Strandzhanski manov med“ se získává ve včelínech (zejména stacionárních) umístěných v dubových lesích pohoří Strandža, které se musejí nacházet ve vymezené zeměpisné oblasti. „Strandzhanski manov med“ se získává v červnu, červenci a srpnu. Úly musejí ležet ve vymezené zeměpisné oblasti po celý rok.

„Strandzhanski manov med“ se vyrábí takto:

1) přenesení rámků se zavíčkovaným medem do místa vytáčení;

2) odvíčkování a vytáčení (odstředění) medových pláství;

3) filtrování a lití do nádob určených pro skladování;

4) přenesení nádob s hotovým medem do prostor určených ke skladování.

Všechny fáze produkce musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti, aby byla zajištěna kvalita produktu a jeho plná sledovatelnost.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Aby byla zajištěna kvalita a plná sledovatelnost produktu, je med balen v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4, přičemž hmotnost balení nesmí překročit 1 500 g.

S cílem zajistit kvalitu produktu „Strandzhanski manov med“ a zejména zachovat jeho organoleptické a fyzikálně-chemické vlastnosti by jeho balení a označování mělo probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti, protože během přepravy produktu na jiné místo mimo danou oblast by v důsledku vyšších teplot mohlo dojít ke změně jeho kvality. Veškeré zpracování by mělo probíhat v zemědělské oblasti, aby se zabránilo smíchání produktu s jinými druhy medu, na něž se toto chráněné označení původu nevztahuje, a aby nedošlo k absorpci cizích pachů. „Strandzhanski manov med“ se nesmí přepravovat mimo vymezenou zeměpisnou oblast za účelem balení, protože se jedná o hygroskopický produkt a je velmi důležité jej chránit před vlhkostí, neboť ta negativně ovlivňuje jeho organoleptické a fyzikálně-chemické vlastnosti.

Prodej nebaleného produktu „Strandzhanski manov med“ je zakázán.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

„Strandzhanski manov med“ se vyrábí v těchto obcích: Sozopol, Primorsko, Carevo, Malko Trnovo a Sredec.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1. Specifičnost zeměpisné oblasti

Zeměpisnou oblast tvoří pohoří Strandža. Vyznačuje se vlhkým kontinentálním nebo oceánským podnebím. Pro tuto oblast je typické mírné klima, na jaře a v létě časté mlhy, které občas přetrvávají do dopoledních hodin, mírné teploty a vysoká vlhkost vzduchu. Tyto podmínky usnadňují rozpouštění vylučovaných látek, které hmyz sbírá na povrchu listů. Díky řídkým mlhám kapky šťávy nestékají z listů na zem, jako se tomu děje při husté mlze, kdy se kapky zvětší natolik, že z listu spadnou. Kombinace klimatických faktorů, vlhkost od moře v blízkosti hor, ale bez silných dešťů a poměrně teplé klima bez extrémních teplot spolu s blízkostí moře a dubových lesů, poskytuje výborné podmínky pro hmyz, který vylučuje medovici – mšice (Lachnus roboris – medovnice dubová, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus a T. annulatus), nosatce dubového (Curculio Glandium) a obaleče ořechového (Cydia Splendana).

Specifická zeměpisná poloha horského masivu v blízkosti tří hlavních vodních zdrojů – Černého, Egejského a Marmarského moře – spolu s klimatickými faktory, které se od ní odvíjejí a jimiž jsou poměrně vysoká vlhkost vzduchu a mírné teploty, jakož i jeho paleontologická minulost (nepřítomnost ledu v období čtvrtohor) vytvářejí podmínky, v nichž lze nalézt rostlinné prvky v kombinacích, které jsou pro tento světadíl jedinečné. Pohyb vlhkého vzduchu proudícího od moře do vnitrozemí strandžské oblasti je usnadněn zaoblenými hřebeny hor, hlubokými údolími řek a soutěskami. V této oblasti se do dnešních dnů zachovala flóra, která byla v Evropě rozšířena před několika miliony let v období třetihor.

Vegetace strandžské oblasti se liší od složení evropského vegetace a velmi se podobá černomořské (pontské) flóře na Kavkaze a v Malé Asii s mnoha třetihorními relikty a endemickými druhy, které lze odhalit analýzou pylového spektra. Strandžská oblast se skládá z mnoha chráněných území, přírodních rezervací a přírodních stanovišť, a proto se jedná o prostředí příznivé pro včely a včelařství. Strandža je považována za jednu z pěti prioritních oblastí pro ochranu životního prostředí v EU a je součástí celoevropské ekologické sítě Natura 2000. V oblasti převažují doubravy a bučiny s největším podílem dubových lesů tvořených dubem zimním (Quercus petraea – 47,8 %) a dubem balkánským (Quercus frainetto – 41,8 %), které poskytují potravu mšicím a nosatcům produkujícím medovici.

Neúrodné půdy (hnědé lesní půdy, kambizemě, a podzolové půdy) a absence průmyslové činnosti jsou důvodem omezeného pěstování zemědělských plodin, jejichž kvetení by mohlo mít negativní dopad na kvalitu medu.

5.2. Lidské faktory

V strandžské oblasti bylo včelařství odjakživa běžnou činností. Jedná o odvěký způsob obživy, jak dosvědčují slaměné úly a kláty a brtě (špalkové úly), které se datují od konce 19. století a používají se dodnes. Včelaři provádějí při výrobě medu tyto kroky zajišťující zejména to, aby se produkoval pouze medovicový med:

Fáze 1

Včely sbírají medovici zejména v opadavých dubových lesích a zpracovávají ji na zralý med „Strandzhanski manov med“. Během hlavního období snůšky se nad plodiště umisťují medníky a/nebo nástavky, aby bylo možno oddělit přebytečný med.

Fáze 2

Když je med v plástvích dostatečně zralý, vyjme se plást z úlu a přenese se na místo, kde dochází k odstřeďování.

Po odstředění se med filtruje, homogenizuje a čeří ve stáčecích nádobách nejméně 24 hodin.

Fáze 3

Med se uchovává v nádobách určených ke skladování potravin. Stáčení, balení a označování se provádí v čistých a vhodných prostorách. Zkrystalizovaný med se zkapalňuje zahříváním při teplotě nejvýše 42 °C, což je teplota, na kterou se med v úlu ohřívá během medobraní. Při této teplotě se zachovává aktivita diastázy.

5.3. Specifičnost produktu

Jedinečnost produktu „Strandzhanski manov med“ spočívá zejména v jeho fyzikálních, chemických, pylových a organoleptických vlastnostech.

Specifickou vlastností produktu „Strandzhanski manov med“ je zejména jeho vysoká elektrická vodivost v porovnání s jinými medovicovými medy – vodivost musí být vyšší než 0,95 mS/cm.

Med se vyznačuje vysokou aktivitou diastázy (díky složení bohatému na enzymy v důsledku sekundárního zpracování mšicemi a nosatci) a nízkým obsahem hydroxymethylfurfuralu (HMF).

Produkt vděčí za tyto vlastnosti rozsáhlým doubravám (pokrývajícím 70 % oblasti). Ty spolu s mírnými teplotami a vysokou vlhkostí vzduchu vytvářejí vhodné podmínky pro velkou plochu listů, které představují příznivé prostředí pro mšice a nosatce. Včely sbírají právě jejich výměšky a sekrety živých částí rostlin, které pak přetvářejí do výsledného medu.

Pylové spektrum produktu „Strandzhanski manov med“ včetně pylu z rostlin, které se vyskytují pouze v strandžské oblasti (viz bod 3.2), odlišuje tento med od medu vyráběného jinde, což je samo o sobě přímým důsledkem souvislosti mezi produktem „Strandzhanski manov med“ a pohořím Strandža. Na základě studií pylového spektra bylo možno určit jako charakteristické zeměpisné znaky endemické druhy a třetihorní relikty, které svým výskytem nebo četností výskytu v pylovém spektru vymezují zeměpisné hranice strandžské oblasti.

Je obzvláště důležité, aby byly včelíny umístěny ve vymezené zeměpisné oblasti po celý rok, tj. byly stacionární.

„Strandzhanski manov med“ má ve srovnání s nektarovým medem výrazně tmavší barvu, specifickou vůni a lehce nakyslou a nahořklou chuť.

5.4. Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

„Strandzhanski manov med“ je produkt úzce spjatý s oblastí, z které pochází, což je výsledkem bioekologické vzájemné závislosti a rovnováhy mezi populacemi mšic a nosatců produkujícími medovici, výskytu rozsáhlých dubovo-bukových lesů a typického mírného podnebí. Místní lesní vegetace poskytuje producentům medovice potravu a specifické mírné klima strandžské oblasti (dostatečná vlhkost vzduchu, mírné teploty, mlhy na jaře a v létě) vytváří příznivé podmínky pro vylučování medovice a její sběr včelami. V strandžské oblasti je v červnu, červenci a srpnu hlavním zdrojem pastvy pro včely medovice na dubech. V době, kdy včely sbírají medovici, ve strandžské oblasti nekvetou žádné jiné silně nektarodárné druhy, např. skupiny akácií nebo lip, které by způsobily smíchání medovicového medu s medem nektarovým. Složení medovice, která představuje potravu pro včely, přispívá k vyššímu obsahu stopových prvků a antioxidantů v tomto medu v porovnání s medem nektarovým. Intenzitu zbarvení a mírně nakyslou a nahořklou chuť ovlivňuje mikroflóra medovice a doba jejího sběru.

Vzhledem k tomu, že je strandžská přírodní oblast chráněná, je vyloučeno intenzivní zemědělství, což přispívá k čistotě produktu. Fytogeografie strandžské oblasti je v Evropě jedinečná. Pylové spektrum medu „Strandzhanski manov med“ se vyznačuje pylem rostlin, které jsou pro tuto oblast typické nebo se vyskytují pouze v této oblasti. Černomořské (pontské) endemické druhy, které se vyskytují pouze na jižním pobřeží Černého moře mezi Strandžou, Pontskými horami a Kavkazem, zahrnují pěnišník druhu Rhododendron ponticum, lýkovec černomořský (Daphne pontica) a cesmínu druhu Ilex colchica, které přispívají k pylovým vlastnostem medu „Strandzhanski manov med“. Tato jedinečná vegetace také ovlivňuje organoleptické vlastnosti a aroma medu a zdůrazňuje přirozenou souvislost mezi prostředím a produktem.

Odkaz na zveřejnění specifikace produktu

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/