ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření: a) zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech a výzkumných činnostech; b) posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií; c) výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů; d) určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů; e) definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu d); f) zvážení měnících se potřeb starších osob i potřeb jejich formálních a neformálních ošetřovatelů při definování cílů v programech pro výzkum stárnutí; g) případné sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databank, nebo vývoj modelů pro studium procesů stárnutí; h) podporu lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým odvětvím, jakož i otevřenou inovaci mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelským odvětvím v oblasti demografických změn a stárnutí obyvatelstva; i) poskytování a šíření znalostí, inovací a mezioborových metodických přístupů; j) vytváření sítí mezi středisky zabývajícími se demografickými změnami a výzkumem stárnutí obyvatelstva.
7.

Subjekt údajů může požádat o přístup, opravu a výmaz svých osobních údajů z více než jednoho zdroje. Ačkoliv každý příslušný orgán jakožto správce údajů odpovídá za vlastní činnosti spojené se zpracováváním údajů, mělo by se přistoupit ke koordinované reakci na žádosti týkající se přeshraničních případů. Doporučuje se, aby v těchto případech příslušné orgány o obdržení žádosti informovaly ostatní dotčené příslušné orgány. Jestliže se příslušný orgán domnívá, že by vyhovění žádosti mohlo ovlivnit postup vyšetřování nebo vymáhání práva, který provádějí jiné příslušné orgány, měl by si první orgán dříve, než žádosti vyhoví, vyžádat stanovisko druhého orgánu. Subjekt údajů se může se svou žádostí obrátit rovněž na Komisi. Komise může vyhovět pouze žádosti o údaje, k nimž má přístup. Po přijetí žádosti by Komise měla konzultovat příslušný orgán, který informace poskytl. Nejsou-li vzneseny žádné námitky, nebo pokud příslušný orgán nereaguje v přiměřené lhůtě, může Komise rozhodnout, zda žádosti vyhoví či nevyhoví, na základě nařízení o ochraně údajů. Komise by si měla vyžádat rovněž stanovisko příslušných orgánů, jejichž vyšetřovací činnosti nebo činnosti vymáhání práva mohou být ohroženy, bude-li žádosti vyhověno. Komise by měla přezkoumat, zda by takové výměny usnadnilo, kdyby byly do CPCS doplněny některé technické funkce.
(10)

Dlouhodobý dopad stárnutí na rozpočet je ve Slovinsku výrazně vyšší než v průměru EU. Kromě toho jsou míra účasti na výdělečné činnosti a míra zaměstnanosti u starších pracovníků velmi nízké (36,5 % a 35 % oproti průměru EU ve výši 49,7 % a 46,3 %), hlavně v důsledku nízkého věku odchodu do důchodu a nedostatečných pobídek pro aktivní stárnutí. Parlament nedávno přijal penzijní reformu s cílem zvýšit věk odchodu do důchodu a zároveň zachovat odpovídající úroveň důchodů. Podle programu stability by to mohlo do roku 2030 stabilizovat výdaje související se stárnutím, a tudíž by to mohlo být významným prvním krokem k vyřešení udržitelnosti penzijního systému. Penzijní reforma byla dne 5. června 2011 předložena v referendu a zamítnuta. Problém udržitelnosti penzijního systému zůstává a bude třeba najít jiné způsoby jeho vyřešení. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí vysoká.
(7)

Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97 zastává Rada stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové výhledy, je věrohodný, s výjimkou roku 2012, kdy by mohl být příliš příznivý. Konvergenční program nezahrnuje střednědobý cíl podle souboru pravidel, ačkoli jej lze odvodit od cílů, které v něm jsou uvedeny. Cílem rozpočtové strategie, založené hlavně na omezení výdajů, je snížit schodek z 9,9 % v období 2010–2011 na 1,7 % v období 2015–2016, což je v souladu s doloženou fiskální konsolidací podporující růst. Podle konvergenčního programu je v plánu snížení schodku pod 3 % referenční hodnoty do roku 2014–2015, tedy ve lhůtě, kterou stanovila Rada. Rozpočtové výhledy v konvergenčním programu předpokládají, že míra zadlužení, která byla v letech 2010–2011 ve výši 78,7 %, vzroste do roku 2013–2014 na 87,2 % a pak začne pomalu klesat. Průměrné roční fiskální úsilí v letech 2010–2011 až 2014–2015 bude dosahovat 1,6 %. Tato hodnota je mírně pod úrovní, kterou doporučila Rada v prosinci 2009 (1,75 % HDP), nicméně je přiměřená vzhledem k tomu, že úsilí je vynakládáno na základě schodku rozpočtu v období 2009–2010, jenž byl výrazně nižší, než se očekávalo, a je tedy v souladu se snížením celkového schodku pod referenční hodnotu do roku 2014–2015. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelnost veřejných financí vysoká. Dlouhodobé náklady na stárnutí obyvatelstva jsou nad průměrem EU a současný stav rozpočtu je dále zvyšuje. Na základě současné fiskální pozice by se dluh do roku 2020 zvýšil na 128 % HDP. Úplné provádění konvergenčního programu by však dostačovalo k tomu, aby začal dluh klesat, ale jeho výše by do roku 2020 stále přesahovala 80 %. Kromě konsolidačních plánů oznámila vláda Spojeného království opatření, která podpoří dlouhodobou udržitelnost, která zahrnují posunutí data, od něhož se zvýší hranice pro odchod do důchodu z 65 let na 66 let, a změny v metodě výpočtu při úpravách dávek a daňových limitů.
(9)

Salda veřejných financí v eurozóně se v roce 2010 začala v průměru zlepšovat. Na základě jarní prognózy útvarů Komise vycházející ze stávajících politik se očekává, že i v roce 2011 bude toto zlepšování pokračovat. Naproti tomu bude veřejný dluh do roku 2012 narůstat. Pokud nedojde v nadcházejících letech k jeho nápravě, může veřejný dluh vzhledem ke kombinaci nízkého potenciálního růstu a nepříznivého demografického vývoje ohrozit dlouhodobou fiskální udržitelnost. V roce 2010 se schodek eurozóny snížil na 6 % HDP, zatímco míra zadlužení vzrostla na 85,1 % HDP. Podle cílů programu stability na rok 2011 by schodek v eurozóně měl poklesnout na 1,3 % HDP v roce 2014 a míra zadlužení, jež dosáhne svého vrcholu v roce 2012, by se poté měla opět začít snižovat pod hranici 85 % HDP v roce 2014. Tato cesta fiskální konsolidace pro eurozónu jako celek by byla slučitelná se schválenou strategií překonání krize a potřebou návratu ke zdravým veřejným financím v souvislosti s posílením hospodářského oživení. Plánovaný důraz konsolidace na snížení výdajů v porovnání se zvýšením daní zvyšuje pravděpodobnost jejího úspěchu. Účinné provádění některých opatření je však ještě třeba potvrdit. Kromě toho několik členských států eurozóny nedávno zavedlo nová fiskální pravidla nebo oznámilo posílení pravidel stávajících, což by však mohlo v některých členských státech eurozóny vyžadovat další opatření, aby tato pravidla byla plně účinná. Vzhledem ke stárnutí obyvatelstva nejsou reformy důchodů a systémů sociálního zabezpečení zatím dostatečné, aby byla zajištěna celková dlouhodobá fiskální udržitelnost.
(18)

Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem, včetně závazků v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise má za to, že tyto programy stanovily ambiciózní plán konsolidace veřejných financí a vyzývá polskou vládu, aby přistoupila k jeho provádění a případně přijala dodatečná opatření s cílem do roku 2012 snížit schodek veřejných financí pod 3 % HDP. Je třeba navázat na úspěchy posledního desetiletí a učinit opatření pro další zvýšení zaměstnanosti, a to především prováděním reforem v oblasti důchodového a vzdělávacího systému a zlepšením služeb poskytovaných zařízeními péče o děti a závislé osoby. Necenová konkurenceschopnost by kromě toho měla být dále zvyšována zlepšením rámce pro výzkum a vývoj a zlepšením podnikatelského prostředí, jakož i podpořením investic do infrastruktury.
4.4.1

Užší osobní vazba jednotlivce by mohla být stanovena následovně: a) mohl by být považován za osobu s užší osobní vazbou k členskému státu, ve kterém má trvalý pobyt; b) pokud členský stát uvedený v písmenu a) daň neuplatňuje nebo jednotlivec trvale pobývá ve více než jednom členském státě, mohl by být považován za osobu s užší osobní vazbou k členskému státu, ke kterému má užší osobní a ekonomické vztahy (centrum životních zájmů); c) pokud členský stát uvedený v písmenu b) daň neuplatňuje nebo nelze určit členský stát, ve kterém má jednotlivec centrum životních zájmů, nebo pokud trvale nepobývá v žádném členském státě, mohl by být považován za osobu s užší osobní vazbou k členskému státu, kde obvykle pobývá; d) pokud členský stát uvedený v písmenu c) daň neuplatňuje nebo jednotlivec obvykle pobývá ve více než jednom členském státě nebo v žádném členském státě, mohl by být považován za osobu s užší osobní vazbou k členskému státu, ke kterému má státní příslušnost.
31.

Příslušný orgán by měl posoudit všechny dokumenty, které žadatel předloží. Jsou-li splněny všechny požadavky, měl by vydat potvrzení o uznání co nejdříve, nejpozději však do dvou měsíců od obdržení veškerých potřebných dokumentů.
3.

Dotčené členské státy se vyzývají, aby v průběhu přijímání revidovaných výkonnostních cílů zajistily, že doporučení uvedená v hodnotící zprávě orgánu pro kontrolu výkonnosti budou vzata v úvahu. Zejména s ohledem na situaci v každém členském státě: a) Polsko, Rakousko, Řecko, Spojené království a Španělsko by měly zlepšit své cíle kapacity, kterých by měly dosáhnout nebo pod které by měly klesnout, do roku 2014, v souladu s těmito referenčními hodnotami (hodnotami vypočtenými Eurocontrolem a použitými v hodnotící zprávě kontroly výkonnosti): — Řecko: 0,26 minuty průměrného zpoždění při každém letu — Španělsko: 0,31 minuty průměrného zpoždění při každém letu — Polsko: 0,26 minuty průměrného zpoždění při každém letu — Rakousko: 0,23 minuty průměrného zpoždění při každém letu — Spojené království: 0,27 minuty průměrného zpoždění při každém letu b) Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko by měly zlepšit cíl kapacity v rámci FABEC, kterého by měly dosáhnout nebo pod který by měly klesnout do roku 2014, v souladu s referenční hodnotou 0,4 minuty průměrného zpoždění při každém letu; c) během referenčního období by členské státy uvedené v odst. 2 písm. c) měly využít všechny možnosti pro další zlepšení cílů nákladové efektivnosti ve vnitrostátních plánech výkonnosti nebo plánech výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména s ohledem na všeobecný vývoj, snižování kapitálových nákladů a nákladů na podporu (náklady jiné než na činné řídící letového provozu), zvýšení produktivity a racionalizaci investic v rámci vytváření funkčních bloků vzdušného prostoru; d) Česká republika, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Malta, Německo, Rakousko, Slovensko, Spojené království a Španělsko by měly přezkoumat předpoklady, ze kterých vychází rizikové pojistné a následně návratnost vlastního kapitálu, a měly by poskytnout odůvodnění významného navýšení kapitálových nákladů; e) Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Finsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Spojené království by měly přehodnotit velikost a potřebu investic nezbytných k dosažení výkonnostních cílů během referenčního období, přičemž vezmou v úvahu možnost jejich racionalizace v souvislosti s funkčními bloky vzdušného prostoru nebo regionální projekty.
(12)

Činnosti v rámci akčního programu Evropské unie v oblasti civilní ochrany by se měly zaměřit na začlenění cílů civilní ochrany do dalších politik a činností Unie, jakož i zajistit důsledný soulad programu s jinými činnostmi Unie. To opravňuje Komisi provést opatření k zvýšení připravenosti organizací podílejících se na civilní ochraně v členských státech tím, že bude zlepšena jejich schopnost reagovat na tísňové situace a že budou vylepšeny techniky a metody reakcí a pomoci bezprostředně po mimořádné události. To může zahrnovat vyřizování a používání informací eCall centry tísňového volání a tísňovými službami.
4.

Členské státy se vyzývají, aby udržovaly účinnou společnou řídící strukturu pro oblast výzkumu antimikrobiální rezistence pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu. Tato řídící struktura by neměla být příliš rozsáhlá, měla by být účinná a pružná a měla by zohledňovat dobrovolné obecné zásady týkající se rámcových podmínek společného programování ve výzkumu vypracované skupinou na vysoké úrovni pro společné plánování.
1.

Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společnou vizi, jakým způsobem může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí, a to propojením vědy, politiky, ekonomiky a společnosti. Členské státy by se měly do zmíněné činnosti plně zapojit, a to zejména země, ve kterých se předpokládají značné dopady klimatické změny.
3.

Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření: a) zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech, výzkumných činnostech a koordinovaných výzkumných programech Unie; b) posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií; c) výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů; d) určení oblastí, výzkumných nebo pilotních a ověřovacích činností, které by měly prospěch z koordinace, společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů (včetně finančních zdrojů); e) definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmeni d); f) zajištění koordinace a rozvoje součinnosti s existujícími režimy výzkumu a inovací v Unii, např. rámcového programu, a dalších souvisejících iniciativ společného plánování, zejména iniciativ „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“, „Městská Evropa – globální výzvy, společná evropská řešení“ a „Zdravá a bohatá moře a oceány“; g) případné sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databank, nebo vývoj modelů pro studium procesů souvisejících s vodou; h) podporu lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, jakož i otevřené inovace mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelskými odvětvími týkajícími se vody; i) poskytování a zveřejňování znalostí, inovací a mezioborových metodických přístupů, zejména pokud jde o relevantní politické výsledky; j) uvádění příslušných vědeckých a technologických informací do tvorby politik na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie; k) budování sítí středisek, která se věnují vodohospodářském výzkumu.
(9)

Náklady na digitalizaci celého kulturního dědictví Evropy jsou vysoké a nelze je pokrýt jen z veřejného financování. Sponzorování digitalizace ze strany soukromého sektoru nebo partnerství soukromého a veřejného sektoru může do digitalizace zapojit soukromé subjekty a mělo by být nadále podporováno. Aby tato partnerství byla korektní a vyvážená, měla by splňovat řadu klíčových zásad. Zejména je nutné stanovit lhůty pro preferenční používání digitalizovaného materiálu. „Výbor moudrých pro zprostředkování evropského kulturního dědictví prostřednictvím internetu“ uvedl, že maximální doba pro preferenční používání materiálu digitalizovaného v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru by neměla být delší než sedm let.
(1)

Udržitelný rozvoj evropských městských oblastí je v kontextu rostoucích celosvětových trendů, jakým je např. urbanizace, závažným společenským problémem. Podle předpovědí bude do roku 2050 žít téměř 70 % světové populace ve městech, přičemž dnes je to zhruba 50 % (1). V případě Evropy je toto číslo ještě vyšší: očekává se, že asi 83 % obyvatelstva (téměř 557 milionů obyvatel) bude do roku 2050 žít ve městech.
(8)

Komise pověřila Vědecký výbor pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (dále jen „SCENIHR“), aby poskytl vědecký vstup ohledně prvků, které je potřeba zvážit při přípravě definice pojmu „nanomateriál“ pro regulační účely. Stanovisko „Vědecký základ pro definici pojmu nanomateriál“ bylo předmětem veřejné konzultace v roce 2010. Ve svém stanovisku z 8. prosince 2010 (5) SCENIHR dospěl k názoru, že velikost je všeobecně použitelná u nanomateriálů a je nejvhodnějším měřítkem a že by definovaný rozsah velikosti umožnil jednotný výklad. Spodní hranice byla navržena na 1 nm. Vrchní hranice 100 nm je běžně používána na základě všeobecné shody, ale neexistují žádné vědecké důkazy, které by potvrdily náležitost této hodnoty. Použití jednotné horní hranice by mohlo být pro klasifikaci nanomateriálů příliš omezující a vhodnější by mohl být diferencovaný přístup. Pro účely právních předpisů by mělo být rovněž přihlédnuto k velikostnímu rozdělení částic při využití průměrné velikosti a směrodatné odchylky velikosti, aby byla definice přesnější. Velikostní rozdělení pro daný materiál by mělo být uvedeno jako velikostní rozdělení založené na početní koncentraci (tj. počet objektů v rámci daného rozpětí velikosti, dělený celkovým počtem objektů), a ne na hmotnostním zlomku velikosti částic v řádu nanometrů v nanomateriálu, jelikož malý hmotnostní zlomek může obsahovat největší počet částic. SCENIHR stanovil určité konkrétní případy, kdy lze použití definice usnadnit využitím měrného povrchu na jednotku objemu jako náhrady k určení toho, zda materiál spadá do definovaného rozpětí velikosti pro nanomateriály.
(8)

Společné plánování mořského a námořního výzkumu by zajistilo koordinaci výzkumu v této oblasti, což by významně přispělo k vytvoření funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na moře a oceány, a umožnilo by udržitelné využívání jejich stávajících i nevyužitých zdrojů, posílilo by vedoucí úlohu Evropy a konkurenceschopnost námořních odvětví a zároveň by chránilo mořské prostředí a přizpůsobení se dopadům změn klimatu.
(16)

Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že dosažení rozpočtových cílů je po roce 2011 ohroženo riziky poklesu. Konsolidační úsilí by mělo zajistit výdaje na složky podporující růst a měla by ho podpořit opatření k posílení fiskálního řízení a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Další kroky v letech 2011–2012 by se měly soustředit na posílení domácích zdrojů růstu, řešení nedávného prudkého nárůstu nezaměstnanosti, a to zejména snížením daňového zatížení pracovníků s nízkými příjmy a reformou aktivní politiky zaměstnanosti, řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, podporou podnikatelského prostředí a posílením orgánů veřejné moci a jejich řízení.
(12)

S ohledem na demografické změny je zvyšování míry zaměstnanosti starších pracovníků důležité pro stav veřejných financí a má rozhodující význam pro budoucí pokrytí poptávky po pracovních silách. Finský důchodový systém byl reformován v roce 2005 a dávky důchodového zabezpečení byly v roce 2009 upraveny podle koeficientu střední délky života. Se střední délkou života však v současnosti není spojen zákonný důchodový věk. Takové spojení by vzhledem k tomu, že se střední délka života neustále zvyšuje, podpořilo nejen nabídku práce, nýbrž by také pomohlo zajistit přiměřené důchody. V posledních několika letech byla možnost odchodu do předčasného důchodu omezena, avšak stále existuje prostor pro další opatření, která by u starších lidí zvýšila motivaci setrvat v zaměstnání. Například prodloužené poskytování dávek v nezaměstnanosti pro starší lidi funguje v zásadě stejně jako již zrušený důchod v nezaměstnanosti. I přes zlepšení, ke kterému došlo za posledních deset let, je míra zaměstnanosti starších pracovníků příliš nízká, jakož i věk skutečného odchodu do důchodu. Velmi častou příčinou předčasného odchodu do důchodu je pracovní neschopnost. V rámci snah o zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu je rovněž nutné zaměřit se na kvalitu pracovního života, včetně pohody zaměstnanců a jejich zdraví. To je důležité zejména vzhledem k vysokému počtu osob, které jsou v invalidním důchodu. Od roku 2009 Finsko vynaložilo asi 21 milionů EUR na projekty, které mají zlepšit pracovního prostředí. Bylo by vhodné posoudit dopad těchto iniciativ. Účast na celoživotním učení je ve Finsku tradičně velmi vysoká a vzhledem ke stále novým požadavkům ohledně dovedností a vzhledem k demografické změně bude důležitá i v budoucnu.
(8)

Mezi lety 2002 a 2008 rumunská ekonomika výrazně rostla, přičemž růst reálného HDP dosahoval v průměru 6,3 % a byl vyšší než potenciální růst. Hospodářský růst byl poháněn především domácí poptávkou, jelikož rozmach poskytování úvěrů a příznivý vývoj mezd vedly ke zvýšení soukromé spotřeby a investic. K tomuto rozmachu přispěl též příliv zahraničního kapitálu, což vedlo k přehřátí a neudržitelné vnější a fiskální nerovnováze. Schodek běžného účtu v roce 2007 dosáhl 13,4 % HDP a v roce 2008 se pouze mírně snížil na 11,6 % HDP. Podle posledního hodnocení dlouhodobé udržitelnosti Komisí jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí vysoká. Toto hodnocení však zatím nebere v úvahu opatření komplexní důchodové reformy provedená v roce 2010, která podstatně zlepšila dlouhodobou udržitelnost rumunského důchodového systému. Vysokou míru zahraničních výpůjček poháněla procyklická fiskální politika, kdy došlo ke zvýšení celkového schodku z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,7 % HDP v roce 2008 v důsledku opakovaného zhoršení rozpočtové kázně, především u běžných výdajů. Finanční krize a následný celosvětový hospodářský útlum vedly ke zvýšené nechuti investorů riskovat, což bylo příčinou značného oslabení přílivu kapitálu do Rumunska. Účast na trhu práce se navzdory příznivým hospodářským podmínkám nezvýšila a míra zaměstnanosti se během let rozmachu změnila velmi málo. V důsledku hospodářského útlumu pak míra zaměstnanosti do roku 2010 klesla na 63,3 % a míra nezaměstnanosti stoupla z 5,8 % v roce 2008 na 7,3 % v roce 2010. Nezaměstnanost zůstává obzvláště vysoká mezi zranitelnými skupinami, například romským obyvatelstvem. Na základě těchto skutečností a s ohledem na akutní potřeby soukromého financování požádaly rumunské orgány v květnu 2009 o mezinárodní finanční pomoc a finanční pomoc EU.
(11)

Přístup k těm nejhlavnějším základním platebním službám by měl být zaručen v každém členském státě. Služby neoddělitelně spojené se základními platebními účty by měly zahrnovat funkci ukládání hotovostních finančních prostředků na účet a jejich výběru z účtu. Měly by spotřebiteli umožnit provádění základních platebních transakcí, jako je obdržení příjmů nebo pobírání dávek, úhrada faktur nebo daní a nákup zboží a služeb, a to prostřednictvím přímého inkasa, bankovních převodů a používání debetní platební karty. Aby bylo zajištěno co největší finanční začlenění, měly by takové služby tam, kde je to technicky možné, umožňovat nakupování zboží a služeb online. Měly by také tam, kde je to technicky možné, poskytnout spotřebiteli možnost zadávat platební příkazy prostřednictvím systémů internetového bankovnictví poskytovatele platebních služeb. Základní platební účet by však neměl umožňovat provedení platebních příkazů, v jejichž důsledku by došlo ke vzniku záporného zůstatku na účtu. Přístup k úvěru by se neměl považovat za automatickou součást základního platebního účtu nebo za nárok s ním spojený.