II 
(Nelegislativní akty)  
NA ŘÍZENÍ  
NA ŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1151  
ze dne 1. června 2017,  
kterým se dopl ňuje na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu 
motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 
a Euro 6) a z hlediska p řístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla, m ění sm ěrnice 
Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, na řízení Komise (ES) č. 692/2008 a na řízení Komise 
(EU) č. 1230/2012 a zrušuje na řízení Komise (ES) č. 692/2008  
(Text s významem pro EHP)  
EVROPSKÁ KOMISE,  
s ohledem na Smlouvu o Fungování Evropské unie,  
s ohledem na na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu 
motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska 
přístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla (  1 ), a zejména na článek 8 a čl. 14 odst. 3 uvedeného na řízení,  
s ohledem na sm ěrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. zá ří 2007, kterou se stanoví rámec pro 
schvalování motorových vozidel a jejich p řípojných vozidel, jakož i systém ů, konstruk čních částí a samostatných tech ­
nických celk ů ur čených pro tato vozidla (rámcová sm ěrnice) (  2 ), a zejména na čl. 39 odst. 2 uvedené sm ěrnice,  
vzhledem k t ěmto d ůvod ům: 
(1) Na řízení Komise (ES) č. 692/2008, kterým se provádí a m ění na řízení (ES) č. 715/2007 (  3 ), stanoví, že lehká 
užitková vozidla se mají zkoušet v souladu s novým evropským jízdním cyklem (NEDC).  
(2) Na základ ě pr ůběžného p řezkumu p říslušných postup ů, zkušebních cykl ů a výsledk ů zkoušek podle čl. 14 odst. 3 
na řízení (ES) č. 715/2007 je zjevné, že informace o spot řeb ě paliva a emisích CO  2 u vozidel zkoušených v souladu 
s NEDC již nejsou p řim ěřené a neodrážejí skute čné emise.  
(3) V této souvislosti je vhodné provést celosv ětov ě harmonizované zkušební postupy pro lehká užitková vozidla 
(WLTP) do právních p ředpis ů EU, a stanovit tak nový regulativní zkušební postup.  
(4) WLTP byl vyvinut na úrovni Evropské hospodá řské komise OSN (EHK OSN) a byl p řijat Sv ětovým fórem pro 
harmonizaci p ředpis ů pro motorová vozidla (WP.29) jako celosv ětový technický p ředpis č. 15 v b řeznu 2014.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/1  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 2 ) Ú ř. v ěst. L 263, 9.10.2007, s. 1.  
( 3 ) Na řízení komise (ES) č. 692/2008 ze dne 18. července 2008 kterým se provádí a m ění na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 
a Euro 6) a z hlediska p řístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla (Ú ř. v ěst. L 199, 28.7.2008, s. 1).
 (5) Krom ě pravdiv ějších informací o spot řeb ě paliva a emisích CO  2 pro spot řebitele a regulatorní ú čely vytvá ří WLTP 
také celosv ětový rámec pro zkoušení vozidel, což vede k užší mezinárodní harmonizaci požadavk ů na zkoušení.  
(6) WLTP stanoví úplný popis zkušebního cyklu vozidla pro CO  2 a emise regulovaných zne čišťujících látek za 
normalizovaných podmínek okolního prost ředí. Za ú čelem jeho p řizp ůsobení systému EU schvalování typu je 
nezbytné ho doplnit o ustanovení vedoucí k dalšímu zdokonalení požadavk ů na transparentnost u technických 
parametr ů, díky kterému budou moci nezávislé strany znovu dosáhnout výsledk ů zkoušek schválení typu, a o 
ustanovení, díky kterému se sníží flexibilita zkoušení.  
(7) Tento návrh rovn ěž stanoví revidovaný postup pro posouzení shodnosti výroby (CoP) vozidel. Vzhledem k tomu, 
že podle nových ustanovení bude sou činitel vývoje emisí v rámci CoP, jak je popsán v bod ě 4.2.4.1 p řílohy I, 
pravd ěpodobn ě čast ěji výrobcem ur čován na základ ě zvláštní zkoušky namísto použití standardní hodnoty, bude 
třeba p říslušný zkušební postup v p říhodnou dobu p řezkoumat.  
(8) WLTP stanoví nový zkušební cyklus a postup pro m ěření emisí, zatímco ostatní povinnosti, jako jsou ty, které 
souvisejí s životností za řízení k regulaci zne čišťujících látek, shodností v provozu nebo spot řebitelskými informa ­
cemi o emisích CO  2 a spot řeb ě paliva, z ůstávají v podstat ě stejné jako povinnosti stanovené v na řízení (ES) 
č. 692/2008.  
(9) Aby schvalovací orgány a výrobci mohli zavést postupy nezbytné ke spln ění požadavk ů tohoto na řízení a také v co 
nejv ětší mí ře dodržovat stanovený harmonogram pro uplat ňování požadavk ů na emise, m ělo by toto na řízení 
platit pro nová schválení typu u vozidel kategorií M1, M2 a kategorie N1 t řídy I od 1. zá ří 2017 a u vozidel 
kategorie N1 t řídy II a III a kategorie N2 od 1. zá ří 2018 a pro nová vozidla kategorií M1, M2 a kategorie N1 t řídy 
I od 1. zá ří 2018 a u vozidel kategorie N1 t řídy II a III a kategorie N2 od 1. zá ří 2019.  
(10) Vzhledem k tomu, že ú čelem tohoto na řízení je zavedení WLTP do evropských právních p ředpis ů, harmonogram 
a p řechodná ustanovení pro zavedení postupu zkoušky emisí v reálném provozu z ůstávají stejné jako ty, které 
vymezila na řízení Komise (EU) 2016/427 (  1 ) a (EU) 2016/646 (  2 ). 
(11) Opat ření stanovená tímto na řízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru – motorová vozidla,  
PŘIJALA TOTO NA ŘÍZENÍ:  
Článek 1  
Předm ět 
Tímto na řízením se stanoví opat ření k provedení na řízení (ES) č. 715/2007.  
Článek 2  
Definice  
Pro ú čely tohoto na řízení se použijí tyto definice:  
1) „typem vozidla z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla“ se rozumí skupina vozidel, která:  
a) se neliší, pokud jde o kritéria zakládající „interpola ční rodinu“, jak je definována v bod ě 5.6 p řílohy XXI;CS L 175/2 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Na řízení Komise (EU) 2016/427 ze dne 10. b řezna 2016, kterým se m ění na řízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých 
osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Ú ř. v ěst. L 82, 31.3.2016, s. 1).  
( 2 ) Na řízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se m ění na řízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých 
osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Ú ř. v ěst. L 109, 26.4.2016, s. 1).
 b) náležejí do jednoho „interpola čního rozp ětí CO  2 “, jak je definováno v bod ě 1.2.3.2 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI;  
c) se neliší znaky, jež mají nezanedbatelný vliv na emise výfukových plyn ů, jako jsou mimo jiné následující:  
— druhy a sled za řízení k regulaci zne čišťujících látek (nap ř. t řícestný katalyzátor, oxida ční katalyzátor, adsorbér 
NO  x chudých sm ěsí, selektivní katalytická redukce, katalyzátor NO  x chudých sm ěsí, filtr pevných částic nebo 
jejich kombinace v jediné jednotce),  
— recirkulace výfukových plyn ů (je na vozidle nebo není, interní/externí, chlazená/bez chlazení, nízkotlaká/vy ­
sokotlaká);  
2) „ES schválením typu vozidla z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla“ se rozumí ES schválení typu 
vozidel spadajících do „typu vozidla z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla“, pokud jde o jejich 
výfukové emise, emise plyn ů z klikové sk řín ě, emise zp ůsobené vypa řováním, spot řebu paliva a p řístup k informacím 
z palubních diagnostických systém ů vozidla a informacím o opravách a údržb ě vozidla;  
3) „po čítadlem ujetých kilometr ů“ se rozumí ta část za řízení pro po čítání ujetých kilometr ů, která udává řidi či celkovou 
vzdálenost, kterou vozidlo zaznamenalo od svého uvedení do provozu;  
4) „pomocným startovacím za řízením“ se rozumí žhavicí sví čka, úpravy časování vst řiku a další za řízení pomáhající 
motoru p ři startování bez obohacování sm ěsi vzduch/palivo;  
5) „objemem motoru“ se rozumí bu ď: 
a) jmenovitý zdvihový objem u vratných pístových motor ů, nebo  
b) dvojnásobek jmenovitého zdvihového objemu u motor ů s rota čními písty (Wankelovy motory);  
6) „periodicky se regenerujícím systémem“ se rozumí za řízení k regulaci výfukových emisí (nap ř. katalyzátor, filtr 
pevných částic), které vyžaduje periodický postup regenerace po ujetí mén ě než 4 000 km za normálního provozu 
vozidla;  
7) „p ůvodním náhradním za řízením k regulaci zne čišťujících látek“ se rozumí za řízení k regulaci zne čišťujících látek 
nebo soustava takových za řízení, jejichž typy jsou uvedeny v dodatku 4 k p říloze I tohoto na řízení, ale držitel 
schválení typu vozidla je nabízí na trhu jako samostatný technický celek;  
8) „typem za řízení k regulaci zne čišťujících látek“ se rozumí katalyzátory a filtry pevných částic, které se neliší v t ěchto 
zásadních aspektech:  
a) po čet nosi čů, struktura a materiál;  
b) typ činnosti každého nosi če; 
c) objem, pom ěr čelního pr ůřezu a délky nosi če; 
d) obsah katalytického materiálu;  
e) pom ěr katalytických materiál ů; 
f) hustota kanálk ů; 
g) rozm ěry a tvar;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/3
 
h) tepelná ochrana;  
9) „jednopalivovým vozidlem“ se rozumí vozidlo pohán ěné primárn ě jedním typem paliva;  
10) „jednopalivovým vozidlem na plyn“ se rozumí jednopalivové vozidlo, které je primárn ě pohán ěno LPG, NG/bio ­
methanem nebo vodíkem, avšak m ůže mít také benzinový systém používaný pouze pro nouzové ú čely nebo pro 
startování, pokud benzinová nádrž pojme nejvýše 15 litr ů benzinu;  
11) „dvoupalivovým (bi-fuel) vozidlem“ se rozumí vozidlo se dv ěma odd ělenými systémy pro skladování paliv, které 
m ůže být pohán ěno st řídav ě dv ěma r ůznými palivy a které je konstruováno tak, aby bylo pohán ěno vždy jen jedním 
z t ěchto paliv;  
12) „dvoupalivovým (bi-fuel) vozidlem na plyn“ se rozumí dvoupalivové (bi-fuel) vozidlo, které m ůže být pohán ěno 
benzinem a také bu ď LPG, NG/biomethanem, nebo vodíkem;  
13) „vozidlem flex fuel“ se rozumí vozidlo s jedním systémem pro skladování paliv, které m ůže být pohán ěno r ůznými 
sm ěsmi dvou či více paliv;  
14) „vozidlem flex fuel na ethanol“ se rozumí vozidlo flex fuel, které m ůže být pohán ěno benzinem nebo sm ěsí benzinu 
a ethanolu s obsahem ethanolu ve výši až 85 % (E85);  
15) „vozidlem flex fuel na bionaftu“ se rozumí vozidlo flex fuel, které m ůže být pohán ěno minerální naftou nebo sm ěsí 
minerální nafty a bionafty;  
16) „vozidlem s hybridním elektrickým pohonem“ (HEV) se rozumí vozidlo s hybridním pohonem, jehož jedním 
m ěni čem hnací energie je elektrický stroj;  
17) „ řádn ě udržovaným a užívaným“ se v p řípad ě zkušebního vozidla rozumí, že dané vozidlo spl ňuje kritéria pro p řijetí 
vybraného vozidla podle bodu 2 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 (  1 ); 
18) „systémem pro regulaci emisí“ se v rámci palubního diagnostického systému rozumí elektronická řídicí jednotka 
motoru a všechny konstruk ční části související s výfukovými emisemi nebo s emisemi zp ůsobenými vypa řováním, 
které dodávají vstupní signály nebo p řijímají signály z řídicí jednotky;  
19) „indikátorem chybné funkce“ (MI) se rozumí optický nebo akustický indikátor, který z řeteln ě informuje řidi če vozidla 
v p řípad ě chybné funkce jakékoli konstruk ční části související s emisemi a napojené na palubní diagnostický systém 
nebo chybné funkce samotného palubního diagnostického systému;  
20) „chybnou funkcí“ se rozumí porucha konstruk ční části nebo systému souvisejících s emisemi, která m ůže vést ke 
zvýšení emisí nad mezní hodnoty stanovené v bod ě 2.3 p řílohy XI nebo p řípad, kdy palubní diagnostický systém 
není schopen plnit základní požadavky na monitorování stanovené v p říloze XI;  
21) „sekundárním vzduchem“ se rozumí vzduch p řivád ěný do výfukového systému čerpadlem, sacím ventilem nebo 
jiným zp ůsobem, aby se napomohlo oxidaci HC a CO obsažených v proudu výfukových plyn ů; 
22) „jízdním cyklem“ se v p řípad ě palubních diagnostických systém ů rozumí cyklus, který se skládá ze spušt ění motoru, 
jízdního režimu, p ři kterém by byla p řípadná chybná funkce zjišt ěna, a z vypnutí motoru;  
23) „p řístupem k informacím“ se rozumí dostupnost všech informací z palubních diagnostických systém ů a informací 
o opravách a údržb ě vozidla požadovaných pro kontrolu, diagnostiku, údržbu nebo opravy vozidla;CS L 175/4 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) P ředpis Evropské hospodá řské komise Organizace spojených národ ů (EHK OSN) č. 83 – Jednotná ustanovení pro schvalování vozidel 
z hlediska emisí zne čišťujících látek podle požadavk ů na motorové palivo [2015/1038] (Ú ř. v ěst. L 172, 3.7.2015, s. 1).
 24) „nedostatkem“ se v p řípad ě palubních diagnostických systém ů rozumí stav, kdy až dv ě samostatné konstruk ční části 
nebo systémy, které jsou monitorovány, mají do časné nebo trvalé provozní vlastnosti zhoršující jinak ú činné 
monitorování t ěchto konstruk čních částí nebo systém ů palubním diagnostickým systémem nebo nespl ňují všechny 
ostatní podrobné požadavky pro palubní diagnostiku;  
25) „poškozeným náhradním za řízením k regulaci zne čišťujících látek“ se rozumí za řízení k regulaci zne čišťujících látek, 
jak je definováno v čl. 3 odst. 11 na řízení (ES) č. 715/2007, které zestárlo nebo bylo um ěle poškozeno tak, že 
spl ňuje požadavky stanovené v oddíle 1 dodatku 1 k p říloze XI p ředpisu EHK OSN č. 83;  
26) „informacemi palubního diagnostického systému ve vozidle“ se rozumí informace související s palubním diagno ­
stickým systémem o jakémkoli elektronickém systému ve vozidle;  
27) „ činidlem“ se rozumí jakýkoli produkt s výjimkou paliva, který je uložen ve vozidle a je dodáván systémem násled ­
ného zpracování výfukových plyn ů podle požadavku systému pro regulaci emisí;  
28) „hmotností v provozním stavu“ se rozumí hmotnost vozidla, jehož palivová nádrž (palivové nádrže) je napln ěna 
alespo ň na 90 % svého objemu, v četn ě hmotnosti řidi če, paliva a kapalin a které je vybaveno standardním vybavením 
podle specifikací výrobce, a jsou-li sou částí vybavení, i hmotnost karoserie, kabiny, spojovacího za řízení a náhradního 
kola (náhradních kol), jakož i ná řadí; 
29) „selháním zapalování“ se rozumí p řípad, kdy nedojde ke spalování ve válci zážehového motoru, protože nevznikne 
jiskra, z d ůvodu špatného dávkování paliva, nedostate čné komprese nebo z jakékoliv jiné p říčiny; 
30) „systémem či za řízením pro studený start“ se rozumí systém, který do časn ě obohacuje sm ěs vzduch/palivo v motoru 
tak, aby se usnadnilo startování motoru;  
31) „jednotkou odb ěru výkonu“ se rozumí motorem pohán ěné za řízení k pohonu pomocných a p řídavných za řízení na 
vozidle;  
32) „malými výrobci“ se rozumí výrobci vozidel, jejichž celosv ětová ro ční produkce nep řesahuje 10 000 jednotek;  
33) „elektrickým hnacím ústrojím“ se rozumí systém, který se skládá z jednoho nebo více zásobník ů elektrické energie, 
jednoho nebo více elektrických konvertor ů a jednoho nebo více elektrických stroj ů, které m ění uskladn ěnou elek ­
trickou energii na mechanickou energii dodávanou kol ům k pohonu vozidla;  
34) „výhradn ě elektrickým vozidlem“ (PEV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím, které jako m ěni če hnací energie 
využívá výhradn ě elektrické stroje a jako systémy skladování hnací energie využívá výhradn ě dobíjecí systémy 
skladování elektrické energie;  
35) „palivovým článkem“ se rozumí m ěni č energie p řem ěňující (vstupní) chemickou energii na (výstupní) elektrickou 
energii nebo opa čně; 
36) „vozidlem s palivovými články“ (FCV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím, které obsahuje výhradn ě jeden 
nebo více palivových článk ů a jeden nebo více elektrických stroj ů sloužících jako m ěni če hnací energie;  
37) „netto výkonem“ se rozumí výkon získaný na zkušebním stavu na konci klikového h řídele nebo rovnocenného 
orgánu p ři odpovídajících otá čkách motoru spolu s pomocným za řízením, zkoušený v souladu s p řílohou XX (M ěření 
netto výkonu motoru a maximálního 30minutového výkonu elektrické pohán ěcí soustavy) a stanovený za referen ­ 
čních atmosférických podmínek;  
38) „jmenovitým výkonem motoru“ (P  rated ) se rozumí maximální výkon motoru v kW podle požadavk ů p řílohy XX 
tohoto na řízení;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/5
 
39) „maximálním 30minutovým výkonem“ se rozumí maximální netto výkon elektrické pohán ěcí soustavy p ři stejno ­
sm ěrném nap ětí, jak je uvedeno v bod ě 5.3.2 p ředpisu EHK OSN č. 85 (  1 ); 
40) „studeným startem“ se v souvislosti s monitorovacími funkcemi palubního diagnostického systému pro sledování 
pom ěru výkonu v provozu rozumí start motoru p ři teplot ě chladicí kapaliny motoru (nebo rovnocenné teplot ě) nižší 
nebo rovné 35 °C a nižší nebo rovné teplot ě o 7 °C vyšší než teplota okolí (je-li k dispozici);  
41) „emisemi v reálném provozu“ se rozumí emise vozidla za normálních podmínek používání;  
42) „p řenosným systémem pro m ěření emisí“ (PEMS) se rozumí p řenosný systém pro m ěření emisí spl ňující požadavky 
stanovené v dodatku 1 k p říloze IIIA;  
43) „základní emisní strategií“ (BES) se rozumí strategie pro emise, která je aktivní v celém rozsahu otá ček a zatížení 
vozidla, dokud se neaktivuje pomocná emisní strategie;  
44) „pomocnou emisní strategií“ (AES) se rozumí strategie pro emise, která se aktivuje nebo která nahrazuje či m ění BES 
za specifickým ú čelem nebo v reakci na specifický soubor okolních nebo provozních podmínek a která je aktivní 
pouze za t ěchto provozních podmínek;  
45) „systémem pro skladování paliv“ se rozumí za řízení umož ňující skladování paliva, které se skládá z palivové nádrže, 
plnicího hrdla palivové nádrže, ví čka plnicího hrdla a palivového čerpadla;  
46) „koeficientem propustnosti“ (PF) se rozumí emise uhlovodík ů zp ůsobené propustností systému pro skladování paliv;  
47) „jednovrstevnou nádrží“ se rozumí palivová nádrž vyrobená z jedné vrstvy materiálu;  
48) „vícevrstevnou nádrží“ se rozumí palivová nádrž vyrobená nejmén ě ze dvou vrstev r ůzných materiál ů, z nichž jeden 
je nepropustný pro uhlovodíky v četn ě ethanolu.  
Článek 3  
Požadavky pro schválení typu  
1. Za ú čelem získání ES schválení typu z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla výrobce prokáže, že 
vozidla p ři zkouškách podle postup ů uvedených v p řílohách IIIA až VIII, XI, XIV, XVI, XX a XXI spl ňují požadavky 
stanovené v tomto na řízení. Výrobce rovn ěž zajistí, že referen ční paliva spl ňují požadavky stanovené v p říloze IX.  
2. Vozidla se podrobí zkouškám uvedeným na obrázku I.2.4 p řílohy I.  
3. Alternativn ě k požadavk ům obsaženým v p řílohách II, V až VIII, XI, XVI a XXI mohou malí výrobci požádat 
o ud ělení ES schválení typu pro typ vozidla, jejž schválil orgán t řetí zem ě, a to na základ ě právních akt ů uvedených 
v bod ě 2.1 p řílohy I.  
Nezbytnou podmínkou k získání ES schválení typu z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla podle tohoto 
odstavce jsou zkoušky emisí pro ú čely technické prohlídky stanovené v p říloze IV, zkoušky spot řeby paliva a emisí CO  2 
stanovené v p říloze XXI a požadavky na p řístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím 
o opravách a údržb ě vozidla stanoveným v p říloze XIV.  
Schvalovací orgán informuje Komisi o okolnostech každého schválení typu ud ěleného podle tohoto odstavce.CS L 175/6 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) P ředpis Evropské hospodá řské komise Organizace spojených národ ů (EHK OSN) č. 85 – Jednotná ustanovení pro schvalování 
spalovacích motor ů nebo elektrických hnacích ústrojí ur čených k pohonu motorových vozidel kategorie M a N z hlediska m ěření 
netto výkonu a maximálního 30minutového výkonu elektrických hnacích ústrojí (Ú ř. v ěst. L 323, 7.11.2014, s. 52).
 4. Konkrétní požadavky pro hrdla palivových nádrží a bezpe čnost elektronických systém ů jsou stanoveny v bodech 2.2 
a 2.3 p řílohy I.  
5. Výrobce p řijme technická opat ření k ú činnému snížení výfukových emisí a emisí zp ůsobených vypa řováním b ěhem 
běžné životnosti vozidla za b ěžných podmínek používání, v souladu s tímto na řízením.  
To se také týká provozní bezpe čnosti hadic, spojek a p řípojek užívaných v systému pro regulaci emisí, které musí být 
konstruovány tak, aby odpovídaly p ůvodnímu konstruk čnímu zám ěru. 
6. Výrobce zajistí, aby výsledky zkoušek emisí spl ňovaly danou mezní hodnotu podle konkrétních zkušebních 
podmínek stanovených tímto na řízením.  
7. Zkouška typu 1 stanovená v p říloze XXI se u vozidel pohán ěných LPG nebo NG/biomethanem vykoná s r ůznými 
složeními LPG nebo NG/biomethanu, jak je stanoveno v p říloze XII. U vozidel, která mohou být pohán ěna benzinem 
nebo LPG nebo NG/biometanem se vykoná zkouška s ob ěma palivy a jejich činnost s LPG nebo s NG/biometanem se p ři 
této zkoušce ov ěří p ři r ůzném složení LPG nebo NG/biometanu, jak je stanoveno v p říloze XII.  
Aniž je dot čen požadavek p ředchozího pododstavce, vozidla, která mohou být pohán ěna benzinem i plynným palivem, 
avšak mají benzinový systém jen pro nouzové ú čely nebo startování a jejichž benzinová nádrž nemá objem v ětší než 15 
litr ů benzinu, se pro zkoušku typu 1 pokládají za vozidla, která pracují jen s plynným palivem.  
8. V p řípad ě zkoušky typu 2 stanovené v dodatku 1 k p říloze IV je maximální povolený obsah oxidu uhelnatého ve 
výfukových plynech p ři normálních volnob ěžných otá čkách motoru takový, jaký uvádí výrobce vozidla. Maximální obsah 
oxidu uhelnatého by nicmén ě nem ěl p řekro čit 0,3 % obj.  
Objem oxidu uhelnatého ve výfukových plynech p ři zvýšených volnob ěžných otá čkách motoru nesmí p řekro čit 0,2 %, 
přičemž otá čky motoru dosahují minimáln ě 2 000 min.  –1 a lambda je 1 ± 0,03 nebo odpovídá specifikacím výrobce.  
9. Výrobce zajistí, aby p ři zkoušce typu 3 stanovené v p říloze V v ětrací systém motoru zabra ňoval emisím jakýchkoli 
plyn ů z klikové sk řín ě do atmosféry.  
10. Zkouška typu 6 pro m ěření emisí p ři nízkých teplotách, stanovená v p říloze VIII, se nepoužije na vozidla se 
vzn ětovým motorem.  
Při žádosti o schválení typu výrobci nicmén ě schvalovacímu orgánu p ředloží informace prokazující, že za řízení pro 
následné zpracování NO  x dosahuje dostate čně vysoké teploty pro ú činné fungování, a to p řed uplynutím 400 sekund 
po studeném startu za teploty –7 °C, jak je popsáno ve zkoušce typu 6.  
Krom ě toho výrobce schvalovacímu orgánu poskytne informace o strategii fungování systému recirkulace výfukových 
plyn ů, v četn ě jeho fungování za nízkých teplot.  
Tyto informace rovn ěž zahrnou popis veškerých dopad ů na emise.  
Schvalovací orgán neud ělí schválení typu, pokud poskytnuté informace dostate čně neprokážou, že za řízení pro následné 
zpracování skute čně dosahuje dostate čně vysoké teploty pro ú činné fungování ve stanoveném časovém úseku.  
Schvalovací orgán na žádost Komise poskytne informace o výkonu za řízení pro následné zpracování NO  x a systému 
recirkulace výfukových plyn ů za nízkých teplot.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/7
 
11. Výrobce zajistí, že po celou dobu b ěžné životnosti vozidla, jehož typ byl schválen podle na řízení (ES) č. 715/2007, 
jeho emise, jak byly ur čeny v souladu s požadavky stanovenými v p říloze IIIA a emitovány b ěhem zkoušky emisí 
v reálném provozu provedené podle uvedené p řílohy, nep řekro čí hodnoty nam ěřené p ři uvedené zkoušce.  
Schválení typu v souladu s na řízením (ES) č. 715/2007 m ůže být vydáno pouze tehdy, je-li vozidlo členem validované 
rodiny ur čené pro zkoušky PEMS podle dodatku 7 k p říloze IIIA.  
Článek 4  
Požadavky pro schválení typu týkající se palubního diagnostického systému  
1. Výrobce zajistí, aby veškerá vozidla byla vybavena palubním diagnostickým systémem.  
2. Palubní diagnostický systém musí být navržen, konstruován a instalován ve vozidle tak, aby umož ňoval identifi ­
kovat druhy zhoršení výkonu nebo chybných funkcí b ěhem celé doby životnosti vozidla.  
3. Palubní diagnostický systém musí za b ěžných podmínek užívání spl ňovat požadavky tohoto na řízení.  
4. P ři zkoušení s vadnou konstruk ční částí podle dodatku 1 k p říloze XI se musí aktivovat indikátor chybné funkce 
palubního diagnostického systému.  
Indikátor chybné funkce palubního diagnostického systému se b ěhem této zkoušky m ůže aktivovat i p ři úrovni emisí pod 
mezními hodnotami palubního diagnostického systému uvedenými v bod ě 2.3 p řílohy XI.  
5. Výrobce zajistí, aby palubní diagnostický systém spl ňoval požadavky na výkon v provozu stanovené v bod ě 3 
dodatku 1 k p říloze XI tohoto na řízení za všech rozumn ě p ředvídatelných podmínek jízdy.  
6. Data související s provozním výkonem, která mají být uložena a ohlášena palubním diagnostickým systémem 
vozidla podle ustanovení bodu 7.6 dodatku 1 k p říloze XI p ředpisu EHK OSN č. 83, musí dát výrobce kdykoli k dispozici 
vnitrostátním orgán ům a nezávislým provozovatel ům, a to v nešifrované form ě. 
Článek 5  
Žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska emisí a p řístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla  
1. Výrobce p ředloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska emisí a p řístupu k informacím 
o opravách a údržb ě vozidla.  
2. Žádost uvedená v odstavci 1 musí být vypracována podle vzoru informa čního dokumentu uvedeného v dodatku 3 
k p říloze I.  
3. Krom ě toho výrobce p ředloží tyto informace:  
a) v p řípad ě vozidel vybavených zážehovými motory prohlášení výrobce o minimálním procentu selhání zapalování 
z celkového po čtu zážeh ů, která by bu ď vedla k p řekro čení mezních hodnot emisí stanovených v bod ě 2.3 p řílohy 
XI, pokud by uvedené procento selhání bývalo bylo p řítomno od za čátku zkoušky typu 1 vybrané pro p ředvedení 
podle p řílohy XI tohoto na řízení, nebo by mohla zp ůsobit p řeh řátí jednoho či více katalyzátor ů, což by vedlo 
k nenapravitelným škodám;  
b) podrobný popis všech funk čních vlastností palubního diagnostického systému, v četn ě seznamu odpovídajících částí 
systému pro regulaci emisí vozidla, které jsou monitorovány palubním diagnostickým systémem;  
c) popis indikátoru chybné funkce, který používá palubní diagnostický systém, aby signalizoval řidi či vozidla chybu;CS L 175/8 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
d) prohlášení výrobce o tom, že palubní diagnostický systém spl ňuje ustanovení bod ě 3 dodatku 1 k p říloze XI vztahující 
se na výkon v provozu za všech rozumn ě p ředvídatelných podmínek jízdy;  
e) nákres s podrobným popisem technických kritérií a zd ůvodn ění zvýšení čitatele i jmenovatele každého monitorovacího 
systému, který musí spl ňovat požadavky bod ů 7.2 a 7.3 dodatku 1 k p říloze XI p ředpisu EHK OSN č. 83, jakož 
i vy řazení čitatel ů, jmenovatel ů a spole čného jmenovatele za podmínek popsaných v bod ě 7.7 dodatku 1 k p říloze XI 
předpisu EHK OSN č. 83;  
f) popis opat ření p řijatých k tomu, aby se zabránilo nedovoleným úpravám a zásah ům do po číta če pro regulaci emisí 
a po čítadla ujetých kilometr ů, v četn ě zaznamenávání hodnot ujetých kilometr ů pro ú čely požadavk ů v p řílohách XI 
a XVI;  
g) p řípadn ě specifikaci rodiny vozidel podle dodatku 2 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83;  
h) p řípadn ě kopie dalších schválení typu s p říslušnými údaji, které umožní rozší řit schválení a stanovit faktory zhoršení.  
4. Pro ú čely odst. 3 písm. d) výrobce použije vzor prohlášení výrobce o spln ění požadavk ů týkajících se výkonu 
palubních diagnostických systém ů v provozu podle dodatku 7 k p říloze I.  
5. Pro ú čely odst. 3 písm. e) schvalovací orgán, který ud ěluje schválení, na žádost zp řístupní informace uvedené ve 
zmín ěném odstavci schvalovacím orgán ům nebo Komisi.  
6. Pro ú čely odst. 3 písm. d) a e) schvalovací orgány neschválí vozidlo, pokud informace p ředložené výrobcem 
neposta čují ke spln ění požadavk ů bodu 3 dodatku 1 k p říloze XI.  
Body 7.2, 7.3 a 7.7 dodatku 1 k p říloze XI p ředpisu EHK OSN č. 83 platí za všech rozumn ě p ředvídatelných jízdních 
podmínek.  
V rámci posouzení provedení požadavk ů stanovených v uvedených odstavcích schvalovací orgány zohlední stav vývoje 
techniky.  
7. Pro ú čely odst. 3 písm. f) opat ření p řijatá v zájmu toho, aby se zabránilo nedovoleným úpravám a zásah ům do 
po číta če pro regulaci emisí, zahrnou i za řízení pro aktualizaci využívající výrobcem schválený program či kalibraci.  
8. U zkoušek popsaných na obrázku I.2.4 p řílohy I výrobce poskytne technické zkušebn ě odpovídající za zkoušky 
schválení typu vozidlo, jež je reprezentativním p ředstavitelem typu, který má být schválen.  
9. Žádost o schválení typu jednopalivových a dvoupalivových (bi-fuel) vozidel a vozidel flex fuel musí spl ňovat 
dodate čné požadavky stanovené v bodech 1.1 a 1.2 p řílohy I.  
10. Zm ěny zna čky systému, konstruk ční části nebo samostatného technického celku, k nimž dojde po schválení typu, 
platnost tohoto schválení automaticky neruší, pokud nedojde ke zm ěně p ůvodních vlastností či technických parametr ů 
zp ůsobem, který ovlivní funk čnost motoru či systému k regulaci zne čišťujících látek.  
11. Výrobce poskytne rovn ěž rozší řenou složku dokumentace obsahující tyto informace:  
a) informace o fungování všech AES a BES v četn ě popisu parametr ů, které se m ění kteroukoli AES, dále mezní 
podmínky, za kterých AES funguje, a údaje o tom, které AES nebo BES budou pravd ěpodobn ě aktivní v podmínkách 
zkušebních postup ů podle tohoto na řízení;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/9
 
b) popis logiky řízení palivového systému, zp ůsob časování a okamžiky sepnutí ve všech pracovních režimech;  
c) popis režimu dojezdu, existuje-li, podle bodu 4.2.1.8.5 díl čí p řílohy 4 k p říloze XXI, a popis provozního režimu 
vozidlového dynamometru, existuje-li, podle bodu 1.2.4 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI.  
12. Rozší řená složka dokumentace uvedená v odst. 11 písm. a) a b) musí z ůstat p řísn ě d ůvěrná. Schvalovací orgán si ji 
m ůže ponechat, p řípadn ě si ji m ůže se svolením schvalovacího orgánu ponechat výrobce. V p řípad ě, že si složku 
dokumentace ponechá výrobce, musí ji schvalovací orgán po kontrole a schválení identifikovat a datovat. V okamžiku 
schválení nebo kdykoli po dobu platnosti schválení musí být tato dokumentace k dispozici schvalovacímu orgánu ke 
kontrole.  
Článek 6  
Správní ustanovení pro ES schválení typu vozidla z hlediska emisí a p řístupu k informacím o opravách a údržb ě 
vozidla  
1. V p řípad ě spln ění všech odpovídajících požadavk ů schvalovací orgán ud ělí ES schválení typu a vydá číslo schválení 
typu v souladu se systémem číslování stanoveným v p říloze VII sm ěrnice 2007/46/ES.  
Aniž jsou dot čena ustanovení p řílohy VII sm ěrnice 2007/46/ES, část 3 čísla schválení typu bude vypracován podle 
dodatku 6 k p říloze I tohoto na řízení.  
Schvalovací orgán nesmí p řidělit stejné číslo jinému typu vozidla.  
2. Odchyln ě od odstavce 1 lze na žádost výrobce vozidlo s palubním diagnostickým systémem p řijmout ke schválení 
typu z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla, i když systém vykazuje jeden či více nedostatk ů, takže 
nejsou zcela spln ěny konkrétní požadavky p řílohy XI, a to za p ředpokladu, že jsou spln ěna konkrétní správní ustanovení 
obsažená v bod ě 3 uvedené p řílohy.  
Schvalovací orgán o rozhodnutí ud ělit takové schválení typu uv ědomí všechny schvalovací orgány v ostatních členských 
státech v souladu s požadavky článku 8 sm ěrnice 2007/46/ES.  
3. Schvalovací orgán p ři ud ělení ES schválení typu podle odstavce 1 vydá certifikát ES schválení typu s použitím vzoru 
uvedeného v dodatku 4 k p říloze I.  
Článek 7  
Zm ěny schválení typu  
Články 13, 14 a 16 sm ěrnice 2007/46/ES se použijí na veškeré zm ěny schválení typu ud ělených podle na řízení (ES) 
č. 715/2007.  
Ustanovení uvedená v bod ě 3 p řílohy I se bez pot řeby dodate čných zkoušek použijí na žádost výrobce pouze na vozidla 
téhož typu.  
Článek 8  
Shodnost výroby  
1. Opat ření vedoucí k zajišt ění shodnosti výroby jsou p řijímána v souladu s ustanoveními článku 12 sm ěrnice 
2007/46/ES.  
Krom ě toho se použijí ustanovení uvedená v bod ě 4 p řílohy I tohoto na řízení a p říslušná statistická metoda v dodatcích 1 
a 2 k uvedené p říloze.  
2. Shodnost výroby se kontroluje na základ ě údaj ů v certifikátu schválení typu, jehož vzor je uveden v dodatku 4 
k p říloze I tohoto na řízení.CS L 175/10 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Článek 9  
Shodnost v provozu  
1. Opat ření týkající se shodnosti v provozu u vozidel, jejichž typ byl schválen podle tohoto p ředpisu, se p řijímají 
v souladu s p řílohou X sm ěrnice 2007/46/ES a p řílohou II tohoto na řízení.  
2. Opat ření týkající se shodnosti v provozu musí být p řim ěřená, aby potvrzovala funk čnost za řízení k regulaci zne čis­ 
ťujících látek b ěhem doby b ěžné životnosti vozidel za b ěžných podmínek používání, jak uvádí p říloha II tohoto na řízení.  
3. Opat ření týkající se shodnosti v provozu se kontrolují do uplynutí maximáln ě 5 let nebo po ujetí 100 000 km, 
podle toho, co nastane d říve. 
4. Výrobce není povinen ov ěřit shodnost typu vozidla v provozu, pokud po čet prodaných vozidel vylu čuje možnost 
získat dostate čný po čet vzork ů ke zkoušce. Ov ěření se proto nepožaduje, je-li ro ční prodej daného typu vozidla nižší než 
5 000 kus ů na území celé Unie.  
Výrobce takové malé řady vozidel nicmén ě poskytne schvalovacímu orgánu zprávu o veškerých reklamacích a žádostech 
o opravu a závadách palubního diagnostického systému v souvislosti s emisemi, jak je stanoveno v bod ě 9.2.3 p ředpisu 
EHK OSN č. 83. Krom ě toho m ůže schvalovací orgán u takových typ ů vozidel požadovat zkoušky v souladu s dodatkem 
3 k p ředpisu EHK OSN č. 83.  
5. Pokud jde o vozidla, jejichž typ byl schválen podle tohoto na řízení, není-li schvalovací orgán spokojen s výsledky 
zkoušek podle kritérií definovaných v dodatku 4 k p ředpisu EHK OSN č. 83, rozší ří se nápravná opat ření uvedená v čl. 30 
odst. 1 a v p říloze X sm ěrnice 2007/46/ES na vozidla v provozu náležející k témuž typu vozidla, u nichž je pravd ěpo ­
dobné, že by se u nich mohly vyskytovat téže závady podle bodu 6 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83.  
Plán nápravných opat ření p ředložený výrobcem podle bodu 6.1 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 schválí schvalovací 
orgán. Výrobce odpovídá za provedení schváleného plánu nápravných opat ření. 
Schvalovací orgán musí oznámit své rozhodnutí všem členským stát ům do 30 dn ů. Členské státy mohou požadovat, aby 
se stejný plán nápravných opat ření vztahoval na všechna vozidla daného typu registrovaná na jejich území.  
6. Jestliže schvalovací orgán zjistí, že typ vozidla není v souladu s platnými požadavky dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN 
č. 83, oznámí to neprodlen ě členskému státu, který ud ělil p ůvodní schválení typu, a to v souladu s požadavky čl. 30 odst. 
3 sm ěrnice 2007/46/ES.  
Po uvedeném oznámení a s výhradou čl. 30 odst. 6 sm ěrnice 2007/46/ES schvalovací orgán, který ud ělil p ůvodní 
schválení typu, informuje výrobce, že typ vozidla nespl ňuje požadavky t ěchto ustanovení a že se od výrobce o čekávají 
ur čitá opat ření. Do dvou m ěsíc ů po tomto oznámení p ředloží výrobce tomuto orgánu plán opat ření k odstran ění závad, 
jehož základ by m ěl odpovídat požadavk ům bod ů 6.1 až 6.8 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83. Schvalovací orgán, 
který ud ělil p ůvodní schválení typu, do dvou m ěsíc ů konzultuje výrobce s cílem zajistit dohodu o plánu nápravných 
opat ření a o provedení plánu. Jestliže schvalovací orgán, který ud ělil p ůvodní schválení typu, zjistí, že dohody nelze 
dosáhnout, zahájí se postup podle čl. 30 odst. 3 a 4 sm ěrnice 2007/46/ES.  
Článek 10  
Za řízení k regulaci zne čišťujících látek  
1. Výrobce zajistí, aby náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek, jež mají být namontována do vozidel s ES 
schválením typu spadajících do oblasti p ůsobnosti na řízení (ES) č. 715/2007, m ěla ES schválení typu jakožto samostatné 
technické celky ve smyslu čl. 10 odst. 2 sm ěrnice 2007/46/ES v souladu s článkem 12, článkem 13 a p řílohou XIII tohoto 
na řízení.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/11
 
Katalyzátory a filtry pevných částic se pro ú čely tohoto na řízení považují za za řízení k regulaci zne čišťujících látek.  
Příslušné požadavky se považují za spln ěné, jsou-li spln ěny všechny následující podmínky:  
a) jsou spln ěny požadavky stanovené v článku 13;  
b) náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek byla schválena podle p ředpisu EHK OSN č. 103 (  1 ). 
V p řípad ě uvedeném v t řetím pododstavci se použije rovn ěž článek 14.  
2. P ůvodní náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek, která pat ří k typu, na n ějž se vztahuje bod 2.3 dopl ňku 
k dodatku 4 k p říloze I, a která jsou ur čena k montáži na vozidlo, k n ěmuž odkazuje p říslušný dokument o schválení 
typu, nemusejí spl ňovat požadavky p řílohy XIII za podmínky, že spl ňují požadavky bod ů 2.1 a 2.2 uvedené p řílohy.  
3. Výrobce zajistí, aby p ůvodní za řízení k regulaci zne čišťujících látek nesla identifika ční zna čení. 
4. Identifika ční zna čení uvedená v odstavci 3 musí zahrnovat:  
a) název či ochrannou známku výrobce vozidla nebo motoru;  
b) zna čku a identifika ční číslo p ůvodního za řízení k regulaci zne čišťujících látek uvedeného v informacích podle bodu 
3.2.12.2 dodatku 3 k p říloze I.  
Článek 11  
Žádost o ES schválení typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek jako samostatného technického 
celku  
1. Výrobce p ředloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu pro typ náhradního za řízení k regulaci zne čiš­ 
ťujících látek jako samostatného technického celku.  
Žádost musí být vypracována podle vzoru informa čního dokumentu uvedeného v dodatku 1 k p říloze XIII.  
2. Krom ě požadavk ů stanovených v odstavci 1 výrobce p ředloží technické zkušebn ě odpov ědné za provedení zkoušek 
schválení typu následující:  
a) vozidlo či vozidla typu schváleného v souladu s tímto na řízením vybavená novým p ůvodním za řízením k regulaci 
zne čišťujících látek;  
b) jeden vzorek typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek;  
c) další vzorek typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek v p řípad ě náhradního za řízení k regulaci zne čiš­ 
ťujících látek ur čeného k montáži na vozidlo vybavené palubním diagnostickým systémem.  
3. Pro ú čely odst. 2 písm. a) vybere žadatel po dohod ě s technickou zkušebnou zkušební vozidla.  
Zkušební vozidla musí spl ňovat požadavky stanovené v bod ě 3.2 p řílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83.CS L 175/12 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) P ředpis Evropské hospodá řské komise Organizace spojených národ ů (EHK OSN) č. 103 – Jednotná ustanovení pro schvalování typu 
náhradních katalyzátor ů motorových vozidel (Ú ř. v ěst. L 158, 19.6.2007, s. 106).
 Zkušební vozidla musejí vyhovovat všem t ěmto požadavk ům: 
a) nesmí mít závady na systému pro regulaci emisí;  
b) veškeré nadm ěrn ě opot řebované nebo nefunk ční p ůvodní díly související s emisemi musí být opraveny nebo 
vym ěněny; 
c) vozidla musí být p řed zkouškami emisí řádn ě se řízena a nastavena podle pokyn ů výrobce.  
4. Pro ú čely odst. 2 písm. b) a c) musí být tento vzorek z řeteln ě a nesmazateln ě ozna čen obchodním názvem žadatele 
nebo jeho zna čkou a obchodním ozna čením.  
5. Pro ú čely odst. 2 písm. c) musí být vzorek poškozen, jak je stanoveno v čl. 2 bod ě 25.  
Článek 12  
Správní ustanovení pro ES schválení typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek jako samostatného 
technického celku  
1. V p řípad ě spln ění všech odpovídajících požadavk ů schvalovací orgán ud ělí ES schválení typu pro náhradní za řízení 
k regulaci zne čišťujících látek jako samostatný technický celek a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování 
stanoveným v p říloze VII sm ěrnice 2007/46/ES.  
Schvalovací orgán nesmí p řidělit stejné číslo jinému typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek.  
Totéž číslo schválení typu m ůže platit pro použití tohoto typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek pro 
několik rozdílných typ ů vozidel.  
2. Pro ú čely odstavce 1 schvalovací orgán vydá certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v dodatku 2 
k p říloze XIII.  
3. Jestliže žadatel o schválení typu m ůže prokázat schvalujícímu orgánu nebo technické zkušebn ě, že náhradní za řízení 
k regulaci zne čišťujících látek je typu uvedeného v bod ě 2.3 dopl ňku k dodatku 4 k p říloze I, nezávisí ud ělení schválení 
typu na ov ěření, zda jsou spln ěny požadavky podle bodu 4 p řílohy XIII.  
Článek 13  
Přístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách a údržb ě vozidla  
1. Výrobci v souladu s články 6 a 7 na řízení (ES) č. 715/2007 a p řílohou XIV tohoto na řízení zavedou nezbytná 
opat ření a postupy, které zajistí snadnou p řístupnost informací palubních diagnostických systém ů vozidla a informací 
o opravách a údržb ě vozidla.  
2. Schvalovací orgány ud ělí schválení typu až poté, co od výrobce obdrží certifikát o p řístupu k informacím palubního 
diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách a údržb ě vozidla.  
3. Certifikát o p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opravách a údržb ě 
vozidla slouží jako d ůkaz spln ění požadavk ů čl. 6 odst. 7 na řízení (ES) č. 715/2007.  
4. Certifikát o p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opravách a údržb ě 
vozidla musí být vypracován podle vzoru stanoveného v dodatku 1 k p říloze XIV.  
5. Nejsou-li informace z palubního diagnostického systému vozidla a informace o opravách a údržb ě vozidla v dob ě 
podání žádosti o schválení typu dostupné nebo neodpovídají-li článku 6 a 7 na řízení (ES) č. 715/2007 a p říloze XIV 
tohoto na řízení, poskytne výrobce uvedené informace do šesti m ěsíc ů od ode dne schválení typu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/13
 
6. Povinnost poskytnout informace ve lh ůtě uvedené v odstavci 5 se použije pouze tehdy, je-li na základ ě schválení 
typu vozidlo uvedeno na trh.  
Uvede-li se vozidlo na trh pozd ěji než šest m ěsíc ů po schválení typu, musí se poskytnout informace o datu, kdy bylo 
vozidlo na trh uvedeno.  
7. Schvalovací orgán m ůže p ředpokládat, že výrobce zavedl uspokojivá opat ření a postupy, pokud jde o p řístup 
k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opravách a údržb ě vozidla, a to na základ ě 
vypln ěného certifikátu o p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opravách 
a údržb ě vozidla za p ředpokladu, že se neobjevila žádná stížnost a že výrobce tyto informace poskytne ve lh ůtě stanovené 
v odstavci 5.  
8. Krom ě požadavk ů na p řístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla, jež jsou uvedeny v bod ě 4 
přílohy XI, výrobce zp řístupní zú častn ěným stranám tyto informace:  
a) p říslušné informace, které umožní výrobu náhradních díl ů, jež jsou kritické pro správné fungování palubního diagno ­
stického systému;  
b) informace, které umožní výrobu standardních diagnostických nástroj ů. 
Pro ú čely písmene a) nesmí být vývoj náhradních díl ů omezen: nedostatkem pot řebných informací, technickými poža ­
davky týkajícími se strategií indikace chybné funkce v p řípad ě, že dojde k p řekro čení mezních hodnot palubního diagno ­
stického systému, nebo není-li palubní diagnostický systém schopen splnit základní požadavky tohoto na řízení, pokud jde 
o monitorování prost řednictvím palubního diagnostického systému; konkrétními zm ěnami pro zpracovávání informací 
palubního diagnostického systému tak, aby se nezávisle vyhodnotilo fungování vozidla na benzinový nebo na plynný 
pohon, a schválením typu vozidel na plyn vykazujících omezený po čet menších nedostatk ů. 
Pro ú čely písmene b), pokud výrobci používají v rámci svých franšízovaných sítí diagnostické a zkušební nástroje podle 
normy ISO 22900 „Modular Vehicle Communication Interface“ (MVCI) a normy ISO 22901 „Open Diagnostic Data 
Exchange“ (ODX), musí být soubory ODX p řístupné nezávislým provozovatel ům na webových stránkách výrobce.  
9. Fórum pro p řístup k informacím o vozidle (dále jen „fórum“).  
Fórum zváží, zda p řístup k informacím nemá dopad na stávající pokrok ve snižování po čtu krádeží vozidel, a poskytne 
doporu čení pro zlepšení požadavk ů týkajících se p řístupu k informacím. Fórum zejména poradí Komisi ohledn ě zavád ění 
postupu schvalování a ud ělení oprávn ění pro nezávislé provozovatele akreditovanými organizacemi k p řístupu k infor ­
macím o bezpe čnostních prvcích vozidla.  
Komise se m ůže rozhodnout považovat debaty a zjišt ění fóra za d ůvěrné. 
Článek 14  
Spln ění povinností týkajících se p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k 
informacím o opravách a údržb ě vozidla  
1. Schvalovací orgán m ůže kdykoli z vlastního podn ětu, na základ ě stížnosti nebo na základ ě posouzení technickou 
zkušebnou zkontrolovat, zda výrobce plní povinnosti stanovené na řízením (ES) č. 715/2007 a tímto na řízením a pod ­
mínky stanovené certifikátem o p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opra ­
vách a údržb ě vozidla.  
2. Pokud schvalovací orgán zjistí, že výrobce povinnosti týkající se p řístupu k informacím palubního diagnostického 
systému vozidla a informacím o opravách a údržb ě vozidla neplní, schvalovací orgán, který ud ělil p říslušné schválení typu, 
učiní vhodné kroky k napravení situace.  
3. Kroky uvedené v odstavci 2 mohou zahrnovat odebrání nebo pozastavení schválení typu, pokuty či další opat ření 
přijatá v souladu s článkem 13 na řízení (ES) č. 715/2007.CS L 175/14 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4. Schvalovací orgán p řistoupí ke kontrole za ú čelem ov ěření, zda výrobce plní povinnosti týkající se p řístupu 
k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách a údržb ě vozidla, pokud samostatný 
provozovatel nebo obchodní sdružení zastupující samostatné provozovatele p ředloží schvalovacímu orgánu stížnost.  
5. Schvalovací orgán m ůže p ři provád ění kontroly požádat technickou zkušebnu nebo jakéhokoli jiného nezávislého 
odborníka o provedení posouzení za ú čelem ov ěření, zda jsou tyto povinnosti pln ěny. 
Článek 15  
Přechodná ustanovení  
1. Výrobci vozidel mohou požádat, aby bylo schválení typu ud ěleno v souladu s tímto na řízením, a to do 31. srpna 
2017 v p řípad ě vozidel kategorií M1, M2 a kategorie N1 t řídy I, a do 31. srpna 2018 v p řípad ě vozidel kategorie N1 t řídy 
II a III a vozidel kategorie N2. Pokud není taková žádost podána, použije se na řízení (ES) č. 692/2008.  
2. S ú činkem od 1. zá ří 2017 v p řípad ě vozidel kategorií M1, M2 a kategorie N1 t řídy I a od 1. zá ří 2018 v p řípad ě 
vozidel kategorie N1 t řídy II a III a vozidel kategorie N2 odmítnou vnitrostátní orgány novým typ ům vozidel, které 
nespl ňují požadavky tohoto na řízení, ud ělit ES schválení typu nebo vnitrostátní schválení typu z d ůvod ů týkajících se 
emisí nebo spot řeby paliva.  
3. S ú činkem od 1. zá ří 2018 v p řípad ě vozidel kategorií M1, M2 a kategorie N1 t řídy I a od 1. zá ří 2019 v p řípad ě 
vozidel kategorie N1 t řídy II a III a vozidel kategorie N2 budou vnitrostátní orgány z d ůvod ů týkajících se emisí nebo 
spot řeby paliva, pokud jde o nová vozidla, která nespl ňují požadavky tohoto na řízení, považovat prohlášení o shod ě za 
již neplatná pro ú čely článku 26 sm ěrnice 2007/46/ES a zakáží registraci, prodej a uvedení t ěchto vozidel do provozu.  
4. Do t ří let po datech uvedených v čl. 10 odst. 4 na řízení (ES) č. 715/2007 se u nových typ ů vozidel a do čty ř let po 
datech uvedených v čl. 10 odst. 5 uvedeného na řízení v p řípad ě nových vozidel použijí tato ustanovení:  
a) požadavky bodu 2.1 p řílohy IIIA se nepoužijí;  
b) požadavky p řílohy IIIA, krom ě požadavk ů v bod ě 2.1, v četn ě požadavk ů týkajících se m ěření emisí v reálném 
provozu, která mají být provedena, a údaj ů, jež mají být zaznamenány a zp řístupn ěny, platí pouze pro nová schválení 
typu ud ělená podle na řízení (ES) č. 715/2007 od 27. července 2017;  
c) požadavky p řílohy IIIA se nepoužijí pro schválení typu ud ělená malým výrobc ům; 
d) pokud jsou požadavky uvedené v dodatcích 5 a 6 k p říloze IIIA spln ěny pouze pro jednu ze dvou metod hodnocení 
údaj ů popsaných v uvedených dodatcích, provede se jeden dodate čný test emisí v reálném provozu;  
pokud jsou uvedené požadavky op ět spln ěny pouze pro jednu metodu, zaznamená se analýza úplnosti a normality 
pro ob ě metody a výpo čet podle bodu 9.3 p řílohy IIIA lze omezit na metodu, u níž jsou spln ěny požadavky na 
úplnost a normalitu; údaje ze zkoušky emisí v reálném provozu a analýzy úplnosti a normality se zaznamenají 
a zp řístupní pro p řezkum rozdíl ů ve výsledcích obou metod vyhodnocování údaj ů; 
e) výkon na kolech zkušebního vozidla se ur čí bu ď m ěřením to čivého momentu v náboji kola, nebo z hmotnostního 
toku CO  2 s využitím specifických emisních k řivek CO  2 vozu („Velines“) podle bodu 4 dodatku 6 k p říloze IIIA.  
5. Do 8 let po datech uvedených v čl. 10 odst. 4 na řízení (ES) č. 715/2007:  
a) zkoušky typu 1/I provedené a dokon čené v souladu s na řízením (ES) č. 692/2008 do t ří let po datech uvedených v čl. 
10 odst. 4 na řízení (ES) č. 715/2007 platí pro ú čely spln ění požadavk ů p řílohy VII a/nebo dodatku 1 k p říloze XI 
tohoto na řízení;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/15
 
b) postupy provedené v souladu s bodem 3.13 p řílohy III na řízení (ES) č. 692/2008 do t ří let po datech uvedených v čl. 
10 odst. 4 na řízení (ES) č. 715/2007 budou schvalovacím orgánem p řijaty pro ú čely spln ění požadavk ů druhého 
pododstavce bodu 1.1 dodatku 1 k díl čí p říloze 6 k p říloze XXI tohoto na řízení.  
6. V zájmu zajišt ění spravedlivého zacházení s p ředchozími schváleními typu Komise p řezkoumá d ůsledky kapitoly 
V sm ěrnice 2007/46/ES pro ú čely tohoto na řízení.  
Článek 16  
Zm ěny sm ěrnice 2007/46/ES  
Sm ěrnice 2007/46/ES se m ění v souladu s p řílohou XVIII tohoto na řízení.  
Článek 17  
Zm ěny na řízení (ES) č. 692/2008  
Na řízení (ES) č. 692/2008 se m ění takto:  
1) V článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:  
„1. V p řípad ě spln ění všech odpovídajících požadavk ů schvalovací orgán ud ělí ES schválení typu a vydá číslo 
schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v p říloze VII sm ěrnice 2007/46/ES.  
Aniž jsou dot čena ustanovení p řílohy VII sm ěrnice 2007/46/ES, část 3 čísla schválení typu bude vypracován podle 
dodatku 6 k p říloze I tohoto na řízení.  
Schvalovací orgán nesmí p řidělit stejné číslo jinému typu vozidla.  
Požadavky na řízení (ES) č. 715/2007 se považují za spln ěné, jsou-li spln ěny všechny následující podmínky:  
a) jsou spln ěny požadavky stanovené v čl. 3 odst. 10 tohoto na řízení;  
b) jsou spln ěny požadavky stanovené v článku 13 tohoto na řízení;  
c) vozidlo bylo schváleno podle p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07, č. 85 a jeho dodatk ů, č. 101, revize 3 
(zahrnuje sérii zm ěn 01 a jeho dodatky), a v p řípad ě vozidel se vzn ětovým motorem č. 24 části III, série zm ěn 03;  
d) jsou spln ěny požadavky stanovené v čl. 5 odst. 11 a 12.“  
2) Vkládá se nový článek 16a, který zní:  
„Článek 16a  
Přechodná ustanovení  
S ú činkem od 1. zá ří 2017 v p řípad ě kategorií vozidel M1, M2 a kategorie N1 t řídy I a od 1. zá ří 2018 v p řípad ě 
kategorie vozidel N1 t řídy II a III a kategorie vozidel N2 se toto na řízení použije pouze pro ú čely posouzení 
následujících požadavk ů na vozidla typ ů schválených v souladu s tímto na řízením p řed uvedenými daty:  
a) shodnosti výroby podle článku 8;CS L 175/16 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
b) shodnosti v provozu podle článku 9;  
c) p řístupu k informacím palubního diagnostického systému vozidla a informacím o opravách a údržb ě vozidla podle 
článku 13.  
Toto na řízení se rovn ěž použije pro ú čely srovnávacího postupu stanoveného v provád ěcích na řízeních Komise (EU) 
2017/1152 (*) a (EU) 2017/1153 (**).  
___________  
(*) Provád ěcí na řízení Komise (EU) 2017/1152 ze dne 2. června 2017, kterým se stanoví metodika pro stanovení 
korela čních parametr ů nezbytných pro zohledn ění zm ěny v regula čním zkušebním postupu, pokud jde o lehká 
užitková vozidla, a kterým se m ění na řízení (EU) č. 293/2012 (viz strana 644 v tomto čísle Ú ředního v ěstníku).  
(**) Provád ěcí na řízení Komise (EU) 2017/1153 ze dne 2. června 2017, kterým se stanoví metodika pro stanovení 
korela čních parametr ů nezbytných pro zohledn ění zm ěn v regula čním zkušebním postupu a kterým se m ění 
na řízení (EU) č. 1014/2010 (viz strana 679 v tomto čísle Ú ředního v ěstníku).“  
3) P říloha I se m ění v souladu s p řílohou XVII tohoto na řízení.  
Článek 18  
Zm ěny na řízení Komise (EU) č. 1230/2012  ( 1 ) 
V na řízení (EU) č. 1230/2012 se čl. 2 odst. 5 nahrazuje tímto:  
„5) „hmotností volitelného vybavení“ se rozumí maximální hmotnost kombinací volitelného vybavení, jež m ůže být 
namontována na vozidle vedle standardního vybavení podle specifikací výrobce;“  
Článek 19  
Zrušení  
Na řízení (ES) č. 692/2008 se od 1. ledna 2022 zrušuje.  
Článek 20  
Vstup v platnost a použitelnost  
Toto na řízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v  Ú ředním v ěstníku Evropské unie . 
Toto na řízení je závazné v celém rozsahu a p římo použitelné ve všech členských státech.  
V Bruselu dne 1. června 2017.  
Za Komisi  
předseda  
Jean-Claude JUNCKERCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/17  
( 1 ) Na řízení Komise (EU) č. 1230/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se provádí na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 661/2009, pokud jde o požadavky pro schvalování typu motorových vozidel a jejich p řípojných vozidel týkající se jejich hmotností 
a rozm ěrů, a m ění sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Ú ř. v ěst. L 353, 21.12.2012, s. 31).
 SEZNAM P ŘÍLOH  
PŘÍLOHA I  Správní p ředpisy pro ES schválení typu  
Dodatek 1  Ov ěření shodnosti výroby v p řípad ě zkoušky typu 1 – statistická metoda  
Dodatek 2  Výpo čty pro ú čely kontroly shodnosti výroby v p řípad ě elektrických vozidel  
Dodatek 3  Vzor informa čního dokumentu  
Dodatek 4  Vzor certifikátu ES schválení typu  
Dodatek 5  Informace vztahující se k palubní diagnostice  
Dodatek 6  Systém číslování certifikát ů ES schválení typu  
Dodatek 7  Certifikát výrobce o spln ění požadavk ů týkajících se výkonu palubního diagnostického systému 
v provozu  
Dodatek 8a  Vzor protokolu o zkoušce typu 1 (v četn ě ATCT) s minimálními požadavky na obsah údaj ů 
Příloha pro ú čely vykazování údaj ů Co2mpass  
Dodatek 8b  Vzor protokolu o zkoušce jízdního zatížení s minimálními požadavky na obsah údaj ů 
Dodatek 8c  Vzor záznamového archu zkoušky  
PŘÍLOHA II  Shodnost v provozu  
Dodatek 1  Kontrola shodnosti v provozu  
Dodatek 2  Statistický postup zkoušek shodnosti vozidel v provozu pro výfukové emise  
Dodatek 3  Povinnosti týkající se shodnosti v provozu  
PŘÍLOHA IIIA  Emise v reálném provozu  
PŘÍLOHA IV  Údaje o emisích požadované p ři schvalování typu pro ú čely technické prohlídky  
Dodatek 1  M ěření emisí oxidu uhelnatého p ři volnob ěžných otá čkách motoru (zkouška typu 2)  
Dodatek 2  M ěření opacity kou ře 
PŘÍLOHA V  Ov ěření emisí plyn ů z klikové sk řín ě (zkouška typu 3)  
PŘÍLOHA VI  Stanovení emisí zp ůsobených vypa řováním (zkouška typu 4)  
PŘÍLOHA VII  Ov ěření životnosti za řízení k regulaci zne čišťujících látek (zkouška typu 5)  
Dodatek 1  Standardní cyklus na zkušebním stavu (SBC)  
Dodatek 2  Standardní cyklus na zkušebním stavu pro vzn ětové motory (SDBC)  
Dodatek 3  Standardní jízdní cyklus na silnici (SRC)  
PŘÍLOHA VIII  Ov ěřování st řední hodnoty emisí z výfuku p ři nízkých teplotách okolí (zkouška typu 6)  
PŘÍLOHA IX  Specifikace referen čních paliv  
PŘÍLOHA X  Vyhrazeno  
PŘÍLOHA XI  Palubní diagnostický systém (OBD) pro motorová vozidla  
Dodatek 1  Funk ční aspekty palubních diagnostických systém ůCS L 175/18 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 2  Základní vlastnosti rodiny vozidel  
PŘÍLOHA XII  Schválení typu vozidel vybavených ekologickými inovacemi a stanovení emisí CO  2 a spot řeby paliva 
v p řípad ě vozidel kategorie N1 p ředaných k vícestup ňovému schválení typu  
PŘÍLOHA XIII  ES schválení typu náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek jako samostatného technického 
celku  
Dodatek 1  Vzor informa čního dokumentu  
Dodatek 2  Vzor certifikátu ES schválení typu  
Dodatek 3  Vzor zna čky ES schválení typu  
PŘÍLOHA XIV  P řístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách 
a údržb ě vozidla  
Dodatek 1  Prohlášení o shod ě 
PŘÍLOHA XV  Vyhrazeno  
PŘÍLOHA XVI  Požadavky na vozidla, která v systému následného zpracování výfukových plyn ů používají činidlo  
PŘÍLOHA XVII  Zm ěny na řízení (ES) č. 692/2008  
PŘÍLOHA XVIII  Zm ěny sm ěrnice 2007/46/ES  
PŘÍLOHA XIX  Zm ěny na řízení (EU) č. 1230/2012  
PŘÍLOHA XX  M ěření netto výkonu motoru  
Příloha XXI  Postupy zkoušky emisí typu 1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/19
 
PŘÍLOHA I  
SPRÁVNÍ P ŘEDPISY PRO ES SCHVÁLENÍ TYPU  
1. DODATE ČNÉ POŽADAVKY PRO UD ĚLENÍ ES SCHVÁLENÍ TYPU  
1.1 Dodate čné požadavky pro jednopalivová a dvoupalivová vozidla na plyn  
1.1.1 Dodate čné požadavky pro ud ělení ES schválení typu pro jednopalivová a dvoupalivová vozidla na plyn jsou 
stanoveny v bodech 1, 2 a 3 a v dodatcích 1 a 2 k p říloze 12 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí níže 
stanovené výjimky.  
1.1.2 Odkazem na referen ční paliva podle p řílohy 10a uvedeným v bodech 3.1.2 a 3.1.4 p řílohy 12 p ředpisu EHK 
OSN č. 83 se rozumí odkaz na p říslušné specifikace referen čních paliv v oddílu A p řílohy IX tohoto na řízení.  
1.2 Dodate čné požadavky pro vozidla flex fuel  
Dodate čné požadavky pro ud ělení schválení typu pro vozidla flex fuel jsou stanoveny v bod ě 4.9 p ředpisu EHK 
OSN č. 83.  
2. DODATE ČNÉ TECHNICKÉ POŽADAVKY A ZKOUŠKY  
2.1 Malí výrobci  
2.1.1 Seznam legislativních akt ů podle čl. 3 odst. 3  
Legislativní akt  Požadavky  
The California Code of Regulations (Kalifornská sbírka 
předpis ů), část 13, oddíly 1961(a) a 1961(b)(1)(C)(1) 
platné pro modelový rok 2001 a pro pozd ější mode ­
lové roky vozidel, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
a 1975, vydáno nakladatelstvím Barclay’s.  Schválení typu musí být ud ěleno podle Kalifornské 
sbírky p ředpis ů platné pro poslední modelový rok 
lehkého užitkového vozidla.  
2.2 Hrdla palivových nádrží  
2.2.1 Požadavky týkající hrdel palivových nádrží jsou stanoveny v bodech 5.4.1 a 5.4.2 p řílohy XXI a v bod ě 2.2.2 
níže.  
2.2.2 Musí se u činit opat ření k zamezení nadm ěrných emisí zp ůsobených vypa řováním a úniku paliva v d ůsledku 
chyb ějícího ví čka plnicího hrdla palivové nádrže. Toho lze dosáhnout n ěkterým z t ěchto opat ření: 
a) neodnímatelné, automaticky se otvírající a zavírající ví čko plnicího hrdla palivové nádrže;  
b) konstruk ční opat ření, která zabrání nadm ěrným emisím zp ůsobeným vypa řováním v p řípad ě chyb ějícího 
víčka plnicího hrdla palivové nádrže;  
c) jakékoli jiné opat ření, které má stejný ú činek. Jako p říklad m ůže krom ě jiného sloužit p řipoutané ví čko 
plnicího hrdla, ví čko p řipevn ěné řetízkem nebo využití stejného klí čku pro ví čko plnicího hrdla a zapalování 
vozidla. V takovém p řípad ě musí být možno klí ček vyjmout jen v poloze zamknuto.  
2.3 Ustanovení pro bezpe čnost elektronického systému  
2.3.1 Ustanovení pro bezpe čnost elektronického systému jsou obsažena v bod ě 5.5 p řílohy XXI a v bodech 2.3.2 
a 2.3.3 níže.  
2.3.2 U vzn ětových motor ů s mechanickým vst řikovacím čerpadlem paliva musí výrobce podniknout odpovídající 
kroky, aby u vozidel v provozu nebylo možno nedovolen ě upravovat maximální p řívod paliva.CS L 175/20 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.3.3 Výrobci musí ú činným zp ůsobem zabránit falšování stavu po čitadla ujetých kilometr ů, a to v palubní síti 
vozidla, ve všech řídicích jednotkách hnacího ústrojí a p řípadn ě i v jednotce pro p řenos dat na dálku. Pro 
zajišt ění integrity údaj ů o po čtu ujetých kilometr ů použijí výrobci systematické ochranné strategie proti neopráv ­
něným zásah ům a ochranné funkce proti zápisu. Schvalovací orgán schválí metody, které poskytují p řim ěřenou 
úrove ň ochrany proti neoprávn ěným zásah ům. 
2.4 Zp ůsob provedení zkoušek  
2.4.1 V tabulce I.2.4 jsou znázorn ěny požadavky na provedení zkoušek pro schvalování typu vozidla. Konkrétní 
postupy zkoušek jsou popsány v p řílohách II, 111A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX a XXI.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/21
 CS L 175/22 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 Tabulka I.2.4  
Požadavky na zkoušky pro schválení typu a jeho rozší ření 
Kategorie vozidla  Vozidla se zážehovým motorem v četn ě hybridních1 Vozidla se vzn ětovým 
motorem v četn ě 
hybridních  Výhradn ě 
elektrická 
vozidla  Vozidla 
s vodíkovými 
palivovými 
články  
Jednopalivová  Dvoupalivová3 Flex fuel3 
Referen ční palivo  Benzin 
(E10)  LPG  NG/bio ­
methan  Vodík 
(ICE)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin (E10)  Motorová nafta 
(B7)5 — Vodík (pali ­
vový 
článek)  
LPG  NG/bio ­
methan  Vodík 
(ICE)4 Ethanol 
(E85)  
Plynné zne čišťující látky 
(zkouška typu 1)  ano ano  ano  ano4 ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě paliva)  ano 
(ob ě paliva)  ano —  —  
PM 
(zkouška typu 1)  ano2 — —  —  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(ob ě paliva)  ano —  —  
PN ano2 — —  —  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(pouze 
benzin)  ano2 
(ob ě paliva)  ano —  —  
Plynné zne čišťující látky, 
emise v reálném provozu 
(zkouška typu 1A)  ano ano  ano  ano(4 ) ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě paliva)  ano  —  —  
PN, emise v reálném 
provozu (zkouška typu 
1A) ano —  —  —  ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě 
paliva)  ano (ob ě paliva)  ano  —  —  
Emise p ři volnob ěhu 
(zkouška typu 2)  ano ano  ano  —  ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(ob ě paliva)  — —  —  
Emise z klikové sk řín ě 
(zkouška typu 3)  ano ano  ano  —  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze benzin)  — —  —
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/23
 Kategorie vozidla  Vozidla se zážehovým motorem v četn ě hybridních1 Vozidla se vzn ětovým 
motorem v četn ě 
hybridních  Výhradn ě 
elektrická 
vozidla  Vozidla 
s vodíkovými 
palivovými 
články  
Jednopalivová  Dvoupalivová3 Flex fuel3 
Emise zp ůsobené vypa řo­
váním 
(zkouška typu 4)  ano —  —  —  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze benzin)  — —  —  
Životnost 
(zkouška typu 5)  ano ano  ano  ano  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze benzin)  ano —  —  
Emise p ři nízké teplot ě 
(zkouška typu 6)  ano —  —  —  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(pouze 
benzin)  ano 
(ob ě paliva)  — —  —  
Shodnost v provozu  ano  ano  ano  ano  ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě paliva)  ano 
(ob ě paliva)  ano —  —  
Palubní diagnostický 
systém  ano ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  —  —  
Emise CO  2, spot řeba 
paliva a elektrické energie 
a elektrický ak ční dosah  ano ano  ano  ano  ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě pali ­
va) ano 
(ob ě paliva)  ano 
(ob ě paliva)  ano ano  ano  
Opacita kou ře —  —  —  —  —  —  —  —  ano  —  —  
Výkon motoru  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano  ano
 3. ROZŠÍ ŘENÍ SCHVÁLENÍ TYPU  
3.1 Rozší ření v souvislosti s výfukovými emisemi (zkoušky typu 1 a typu 2)  
3.1.1 Schválení typu se rozší ří na vozidla, která spl ňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 1.  
3.1.2 Vozidla s periodicky se regenerujícími systémy  
V p řípad ě zkoušek za ú čelem stanovení faktoru Ki podle dodatku 1 k díl čí p říloze VI k p říloze XXI (WLTP) se 
schválení typu rozší ří na vozidla, která spl ňují kritéria bodu 5.9 p řílohy XXI.  
V p řípad ě zkoušek za ú čelem stanovení faktoru Ki podle p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83 (NEDC) se 
schválení typu rozší ří na vozidla podle požadavk ů bodu 3.1.4 p řílohy I na řízení č. 692/2008.  
3.2 Rozší ření v souvislosti s emisemi zp ůsobenými vypa řováním (zkouška typu 4)  
3.2.1 Schválení typu se rozší ří na vozidla vybavená systémem regulace emisí zp ůsobených vypa řováním, která spl ňují 
tyto podmínky:  
3.2.1.1 Základní princip dávkování paliva/vzduchu (nap ř. jednobodové vst řikování) je stejný.  
3.2.1.2 Tvar palivové nádrže, materiál nádrže a hadic pro kapalné palivo jsou shodné.  
3.2.1.3 Zkouší se vozidlo, které z hlediska p říčného pr ůřezu a p řibližné délky hadic p ředstavuje nejnep řízniv ější p řípad. 
O tom, zda jsou p řijatelné neshodné separátory pára/kapalina, rozhodne technická zkušebna odpov ědná za 
zkoušky schválení typu.  
3.2.1.4 Objem palivové nádrže musí být v rozmezí ± 10 %.  
3.2.1.5 Se řízení p řetlakového ventilu palivové nádrže musí být shodné.  
3.2.1.6 Metoda hromad ění palivových par musí být shodná, tj. musí se shodovat tvar zachycova če a jeho objem, úložné 
médium, čisti č vzduchu (je-li užit pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním) atd.  
3.2.1.7 Metoda odvád ění shromážd ěných par musí být shodná (nap ř. pr ůtok vzduchu, bod spušt ění nebo objem 
výplachu b ěhem stabiliza čního cyklu).  
3.2.1.8 Metoda t ěsn ění a odvzdušn ění systému dávkování paliva musí být shodná.  
3.2.2 Schválení typu se rozší ří na vozidla, která mají:  
3.2.2.1 odlišné zdvihové objemy motoru;  
3.2.2.2 odlišné výkony motoru;  
3.2.2.3 automatické a manuální p řevodovky;  
3.2.2.4 pohon dvou a čtyř kol;  
3.2.2.5 odlišné styly karoserie, a  
3.2.2.6 odlišné rozm ěry kol a pneumatik.  
3.3 Rozší ření v souvislosti s životností za řízení k regulaci zne čisťujících látek (zkouška typu 5)  
3.3.1 Schválení typu se rozší ří na r ůzné typy vozidla za p ředpokladu, že níže specifikované parametry vozidla, motoru 
nebo systému k regulaci zne čišťujících látek jsou identické nebo z ůstávají v mezích p ředepsaných odchylek:CS L 175/24 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.3.1.1 Vozidlo:  
Kategorie setrva čné hmotnosti: nejbližší dv ě vyšší kategorie setrva čné hmotnosti a kterákoliv nižší kategorie 
setrva čné hmotnosti.  
Celkové jízdní zatížení p ři rychlosti 80 km/h: + 5 % nad a jakákoli nižší hodnota.  
3.3.1.2 Motor:  
a) objem válc ů motoru (± 15 %);  
b) po čet a řízení ventil ů; 
c) palivový systém;  
d) typ chladicího systému;  
e) spalovací proces.  
3.3.1.3 Parametry systému k regulaci zne čišťujících látek:  
a) katalyzátory a filtry pevných částic:  
po čet katalyzátor ů, filtr ů a částí,  
rozm ěr katalyzátor ů a filtr ů (objem monolitu ± 10 %),  
druh činnosti katalyzátoru (oxida ční, t řícestný, zachycova č NO  x pro chudé sm ěsi, selektivní katalytická 
redukce (SCR), katalyzátor NO  x pro chudé sm ěsi nebo jiný),  
obsah drahých kov ů (identický nebo vyšší),  
druh a pom ěr drahých kov ů (± 15 %),  
substrát (struktura a materiál),  
hustota kanálk ů, 
rozdíly teplot na vstupu do katalyzátoru nebo filtru maximáln ě 50 K. Tyto teplotní rozdíly se ov ěřují 
v ustálených podmínkách p ři rychlosti 120 km/h a p ři zatížení nastaveném pro zkoušku typu 1;  
b) vst řikování vzduchu:  
ano, nebo ne,  
typ (pulzující vzduch, vzduchová čerpadla, jiný);  
c) EGR (recirkulace výfukových plyn ů): 
ano, nebo ne,  
typ (chlazený nebo nechlazený, aktivní nebo pasivní řízení, vysoký nebo nízký tlak).  
3.3.1.4 Zkouška životnosti m ůže být provedena s vozidlem, jehož druh karoserie, p řevodovka (automatická nebo 
manuální) a rozm ěry kol nebo pneumatik jsou jiné než u typu vozidla, pro který se žádá o schválení typu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/25
 
3.4 Rozší ření v souvislosti s palubním diagnostickým systémem  
3.4.1 Schválení typu se rozší ří na r ůzná vozidla s identickým motorem a systémy regulace emisí, jak jsou definovány 
v dodatku 2 k p říloze XI. Schválení typu se rozší ří bez ohledu na tyto prvky vozidla:  
a) p říslušenství motoru;  
b) pneumatiky;  
c) ekvivalentní setrva čná hmotnost;  
d) chladicí systém;  
e) celkový p řevodový pom ěr; 
f) druh p řevodového ústrojí, a  
g) druh karoserie.  
3.5 Rozší ření v souvislosti se zkouškou za nízké teploty (zkouška typu 6)  
3.5.1 Vozidla s r ůznou referen ční hmotností  
3.5.1.1 Schválení typu se rozší ří pouze na vozidla s referen ční hmotností vyžadující použití nejbližších dvou vyšších 
ekvivalentních setrva čných hmotností nebo jakékoli nižší ekvivalentní setrva čné hmotnosti.  
3.5.1.2 U vozidel kategorie N se schválení rozší ří pouze na vozidla s nižší referen ční hmotností, pokud emise již 
schváleného vozidla nep řekra čují rámec mezních hodnot p ředepsaných pro vozidlo, pro n ěž se požaduje 
rozší ření schválení.  
3.5.2 Vozidla s rozdílnými celkovými p řevodovými pom ěry 
3.5.2.1 Schválení typu se rozší ří na vozidla s rozdílnými p řevodovými pom ěry pouze za ur čitých podmínek.  
3.5.2.2 K ur čení, zda lze schválení typu rozší řit, se u každého p řevodového pom ěru použitého p ři zkoušce typu 6 
stanoví podíl 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kde p ři otá čkách motoru 1 000 min  –1 je V  1 rychlostí vozidla, jehož typ je schválen, a V  2 rychlostí vozidla, pro 
jehož typ se požaduje rozší ření schválení.  
3.5.2.3 Jestliže pro každý p řevodový pom ěr platí E ≤ 8 %, ud ělí se rozší ření bez opakování zkoušky typu 6.  
3.5.2.4 Pokud pro alespo ň jeden p řevodový pom ěr platí E > 8 % a jestliže pro každý p řevodový pom ěr platí E ≤ 13 %, 
zkouška typu 6 se zopakuje. Zkoušky mohou být provedeny ve výrobcem vybrané laborato ři, kterou ovšem 
musí schválit technická zkušebna. Protokol o zkouškách musí být zaslán technické zkušebn ě odpov ědné za 
zkoušky schválení typu.  
3.5.3 Vozidla s rozdílnými referen čními hmotnostmi a p řevodovými pom ěry 
Schválení typu se rozší ří na vozidla s r ůznými referen čními hmotnostmi a p řevodovými pom ěry, pokud jsou 
spln ěny všechny podmínky p ředepsané v bodech 3.5.1 a 3.5.2.CS L 175/26 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4. SHODNOST VÝROBY  
4.1. Úvod  
4.1.1. Každé vozidlo vyráb ěné na základ ě schválení typu v souladu s tímto na řízením musí být vyrobeno tak, aby 
spl ňovalo požadavky tohoto na řízení týkající se schválení typu. Za ú čelem ov ěření shody se schváleným typem 
musí výrobce zavést vhodná opat ření a dokumentované kontrolní plány a v intervalech stanovených podle 
tohoto na řízení provád ět nezbytné emisní zkoušky a zkoušky palubního diagnostického systému. Schvalovací 
orgán tato opat ření a kontrolní plány výrobce ov ěří a schválí a jako sou část opat ření pro shodnost výrobk ů 
a opat ření pro pr ůběžná ov ěřování popsaných v p říloze X sm ěrnice 2007/46/ES provede v konkrétních inter ­
valech stanovených podle tohoto na řízení kontroly a emisní zkoušky a zkoušky palubního diagnostického 
systému v prostorách výrobce, a to v četn ě jeho výrobních a zkušebních za řízení.  
4.1.2. Výrobce shodnost výroby kontroluje na základ ě zkoušky emisí zne čišťujících látek (podle tabulky 2 v p říloze 
I na řízení (ES) č. 715/2007), emisí CO  2 (spolu s m ěřením spot řeby elektrické energie, EC), emisí z klikové sk řín ě, 
emisí zp ůsobených vypa řováním a palubního diagnostického systému. Ov ěřování proto zahrnuje zkoušky typu 
1, 3 a 4 a zkoušku palubního diagnostického systému, jak jsou popsány v bod ě 2.4 této p řílohy a p říslušných 
přílohách v n ěm zmín ěných. Konkrétní postupy kontroly shodnosti výroby jsou stanoveny v bodech 4.2 až 4.7 
a v dodatcích 1 a 2.  
4.1.3 Pro ú čely kontroly shodnosti výroby provád ěné výrobcem se pojmem „rodina“ rozumí v p řípad ě zkoušek typu 1 
a 3 interpola ční rodina CO  2 , p řičemž u zkoušky typu 4 zahrnuje také rozší ření popsaná v bod ě 3.2 této p řílohy 
a rodinu OBD s rozší řeními popsanými v bod ě 3.3 této p řílohy pro zkoušky OBD.  
4.1.4 Četnost ov ěřování výrobk ů provád ěných výrobcem se stanoví metodou posuzování rizik podle mezinárodní 
normy ISO 31000:2009 – Management rizik – Principy a sm ěrnice, p řičemž alespo ň v p řípad ě typu 1 činí 
minimální četnost jedno ov ěření na 5 000 vozidel vyrobených v rámci rodiny nebo jednou za rok, podle toho, 
co nastane d řív. 
4.1.5 Schvalovací orgán, který ud ělil schválení typu, m ůže kdykoli ov ěřit metody kontroly shodnosti používané 
v každém výrobním za řízení.  
Pro ú čely tohoto na řízení schvalovací orgán prost řednictvím kontroly ov ěřuje opat ření a dokumentované 
kontrolní plány výrobce v jeho prostorách metodou posuzování rizik podle mezinárodní normy ISO 
31000:2009 – Management rizik – Principy a sm ěrnice, a to vždy s minimální četností jedné kontroly za rok.  
V p řípad ě, že schvalovací orgán shledá kontrolní postupy výrobce jako nevyhovující, provedou se fyzické 
zkoušky p římo na vozidlech ze sériové výroby, jak je popsáno v bodech 4.2 až 4.9.  
4.1.6 Obvyklá četnost fyzických zkoušek provád ěných schvalovacím orgánem závisí na výsledcích kontrolního 
postupu výrobce na základ ě metodiky posuzování rizik, v každém p řípad ě však musí být provedena alespo ň 
jedna ov ěřovací zkouška za t ři roky. Schvalovací orgán provádí tyto fyzické emisní zkoušky a zkoušky OBD na 
vozidlech ze sériové výroby, jak je popsáno v bodech 4.2 až 4.9.  
V p řípad ě, že fyzické zkoušky provádí výrobce, musí být v jeho prostorách osobn ě p řítomen zástupce schva ­
lovacího orgánu.  
4.1.7 O výsledcích všech kontrol a fyzických zkoušek provedených v rámci ov ěřování shody výrobce vyhotoví schva ­
lovací orgán zprávu, kterou musí archivovat po dobu minimáln ě 10 let. Tyto zprávy by m ěly být na vyžádání 
k dispozici jiným schvalovacím orgán ům a Evropské komisi.  
4.1.8 V p řípad ě neshody se použije článek 30 sm ěrnice 2007/46/ES.  
4.2 Kontrola shodnosti vozidla v p řípad ě zkoušky typu 1  
4.2.1 Zkouška typu 1 se provede na vozidlech ze sériové výroby platného člena interpola ční rodiny CO  2 , na základ ě 
údaj ů v certifikátu schválení typu. Mezní hodnoty zne čišťujících látek, jež se použijí pro ú čely kontrolyCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/27
 
shodnosti, jsou stanoveny v tabulce 2 v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007. Pokud jde o emise CO  2 , mezní 
hodnotu stanoví pro vybrané vozidlo výrobce podle interpola ční metody stanovené v díl čí p říloze 7 k p říloze 
XXI. Správnost výpo čtu za použití interpolace ov ěří schvalovací orgán.  
4.2.2 V rámci rodiny se namátkou vybere vzorek t ří vozidel. Po výb ěru vzork ů schvalovacím orgánem nesmí výrobce 
provád ět na vybraných vozidlech žádné úpravy.  
4.2.2.1 Výb ěr se provádí pouze z dokon čených vozidel ze sériové výroby, která mají ujeto maximáln ě 80 km, p řičemž 
tato vozidla se pro ú čely kontroly shodnosti na základ ě zkoušky typu 1 považují za vozidla, jež mají ujeto 
0 km. Vozidlo se zkouší podle vhodného celosv ětov ě harmonizovaného zkušebního cyklu pro lehká vozidla 
(WLTC) popsaného v p říloze XXI tohoto na řízení bez ohledu na požadavky na opakování zkoušky nebo na 
po čet ujetých kilometr ů vozidla. Za výsledky zkoušky se považují hodnoty po provedení všech korekcí podle 
tohoto na řízení.  
4.2.3 Statistická metoda pro výpo čet zkušebních kritérií je popsána v dodatku 1.  
Výrobky ur čité rodiny se považují za neshodné, pokud bylo dosaženo kritéria nevyhov ění u jedné nebo více 
hodnot zne čišťujících látek a CO  2 podle zkušebních kritérií uvedených v dodatku 1.  
Výrobky ur čité rodiny se považují za shodné, pokud bylo dosaženo kritéria vyhov ění u všech hodnot zne čiš­ 
ťujících látek a CO  2 podle zkušebních kritérií uvedených v dodatku 1.  
Pokud bylo dosaženo hodnoty kritéria vyhov ění pro ur čitou zne čišťující látku, tato dosažená hodnota se nem ění 
žádnými dopl ňkovými zkouškami ke zjišt ění vyhov ění či nevyhov ění u hodnot ostatních zne čišťujících látek 
a CO  2 . 
Jestliže nebylo dosaženo kritéria vyhov ění u všech hodnot zne čišťujících látek a CO  2 , provede se zkouška na 
jiném vozidle (zkouší se až 16 vozidel), p řičemž se opakuje postup pro dosažení kritéria vyhov ění nebo 
nevyhov ění popsaný v dodatku 1 (viz obrázek I.4.2).CS L 175/28 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek I.4.2
  
4.2.4 Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu mohou být zkoušky provád ěny na vozidle rodiny 
s maximálním po čtem 15 000 ujetých kilometr ů za ú čelem stanovení m ěřených sou činitel ů vývoje (EvC) pro 
zne čišťující látky / CO  2 za každou rodinu. Záb ěh provede výrobce, který však nesmí na t ěchto vozidlech provést 
žádné úpravy.  
4.2.4.1 Ke stanovení m ěřeného sou činitele vývoje u vozidla podrobeného záb ěhu se použije tento postup:  
a) zne čišťující látky / CO  2 se zm ěří p ři nejvýše 80 a p ři „x“ ujetých kilometr ů u prvního zkoušeného vozidla;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/29
 
b) sou činitel vývoje (EvC) zne čišťujících látek / CO  2 mezi 80 a „x“ ujetých kilometr ů se vypo čítá takto:  
EvC  meas ¼ hodnoty p ři „x“ km =hodnoty p ři 80 km;  
c) další vozidla interpola ční rodiny se nepodrobí záb ěhu, avšak jejich hodnoty emisí / zne čišťujících látek / CO  2 
při 0 km se vynásobí sou činitelem vývoje prvního vozidla podrobeného záb ěhu. V tomto p řípad ě se pro 
účely zkoušení podle dodatku 1 dosadí tyto hodnoty:  
i) hodnoty p ři „x“ km u prvního vozidla;  
ii) hodnoty p ři 0 km vynásobené p říslušným sou činitelem vývoje u dalších vozidel.  
4.2.4.2 Všechny tyto zkoušky se provedou s komer čním palivem. Na žádost výrobce lze však použít referen ční paliva 
popsaná v p říloze IX.  
4.2.4.3 P ři kontrole shodnosti výroby, pokud jde o emise CO  2 , m ůže výrobce jako alternativu k postupu uvedenému 
v bod ě 4.2.4.1 použít fixní hodnotu sou činitele vývoje EvC rovnající se 0,98 a tímto faktorem vynásobit veškeré 
hodnoty CO  2 nam ěřené p ři 0 km.  
4.2.5 Zkoušky shodnosti výroby vozidel s pohonem na LPG nebo NG/biomethan lze provést s komer čním palivem, 
jehož pom ěr C3/C4 má hodnotu, která leží v rozmezí hodnot tohoto pom ěru u referen čních paliv v p řípad ě 
LPG, nebo u n ěkterého z paliv s velkou výh řevností nebo s malou výh řevností v p řípad ě NG/biomethanu. 
V každém p řípad ě musí být schvalovacímu orgánu p ředložena analýza paliva.  
4.2.6 Vozidla vybavená ekologickými inovacemi  
4.2.6.1 U typu vozidla vybaveného jednou nebo více ekologickými inovacemi ve smyslu článku 12 na řízení (ES) 
č. 443/2009 v p řípad ě vozidel kategorie M  1 nebo článku 12 na řízení (EU) č. 510/2011 v p řípad ě vozidel 
kategorie N  1 se shodnost výroby s ohledem na ekologické inovace prokáže ov ěřením, zda je vozidlo danou 
ekologickou inovací (danými ekologickými inovacemi) skute čně vybaveno.  
4.3 Výhradn ě elektrická vozidla  
4.3.1 Opat ření k zajišt ění shodnosti výroby, pokud jde o spot řebu elektrické energie, se kontrolují na základ ě certi ­
fikátu schválení typu stanoveného v dodatku 4 této p řílohy.  
4.3.2 Ov ěření spot řeby elektrické energie pro ú čely shodnosti výroby  
4.3.2.1 V pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby se kritérium pro p řerušení postupu zkoušky typu 1 podle bodu 
3.4.4.1.3 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI tohoto na řízení (postup po sob ě následujících cykl ů) a bodu 3.4.4.2.3 
díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI tohoto na řízení (postup zkrácené zkoušky) nahradí tímto:  
Kritéria pro p řerušení postupu pro ú čely kontroly shodnosti výroby je dosaženo dokon čením prvního p řísluš ­
ného zkušebního cyklu WLTP.  
4.3.2.2 V pr ůběhu prvního p říslušného zkušebního cyklu WLTP se energie stejnosm ěrného proudu ze systému (sys ­
tém ů) REESS zm ěří metodou popsanou v dodatku 3 k díl čí p říloze 8 k p říloze XXI tohoto na řízení a vyd ělí se 
vzdáleností ujetou v rámci tohoto p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
4.3.2.3 Hodnota stanovená podle bodu 4.3.2.2 se porovná s hodnotou ur čenou podle bodu 1.2 dodatku 2.  
4.3.2.4 Shodnost, pokud jde o spot řebu elektrické energie, se kontroluje s použitím statistických postup ů popsaných 
v bod ě 4.2 a v dodatku 1. Pro ú čely této kontroly shodnosti se výrazy „zne čišťující látky“, resp. „CO“  „2“ nahradí 
výrazem „spot řeba elektrické energie“.CS L 175/30 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.4 Hybridní elektrická vozidla s externím nabíjením  
4.4.1 Opat ření k zajišt ění shodnosti výroby, pokud jde o hmotnostní emise CO  2 a spot řebu elektrické energie 
z hybridních elektrických vozidel s externím napájením, se kontrolují na základ ě údaj ů v certifikátu schválení 
typu stanoveném v dodatku 4 k této p říloze.  
4.4.2 Ov ěření hmotnostních emisí CO  2 pro ú čely shodnosti výroby  
4.4.2.1 Vozidlo se zkouší postupem zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování, který je popsán v bod ě 3.2.5 díl čí 
přílohy 8 k p říloze XXI tohoto na řízení.  
4.4.2.2 V pr ůběhu této zkoušky se zjistí hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování podle tabulky A8/5 v díl čí 
příloze 8 k p říloze XXI tohoto na řízení, které se porovnají s hmotnostními emisemi CO  2 v režimu nabíjení- 
udržování podle bodu 2.3 dodatku 2.  
4.4.2.3 Shodnost, pokud jde o emise CO  2 , se kontroluje s použitím statistických postup ů popsaných v bod ě 4.2 a v 
dodatku 1.  
4.4.3 Ov ěření spot řeby elektrické energie pro ú čely shodnosti výroby  
4.4.3.1 V pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby se konec postupu zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení 
podle bodu 3.2.4.4 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI tohoto na řízení nahradí tímto:  
Konce postupu zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení pro ú čely kontroly shodnosti výroby je dosaženo 
dokon čením prvního p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
4.4.3.2. V pr ůběhu prvního p říslušného zkušebního cyklu WLTP se energie stejnosm ěrného proudu ze systému (sys ­
tém ů) REESS zm ěří metodou popsanou v dodatku 3 k díl čí p říloze 8 k p říloze XXI tohoto na řízení a vyd ělí se 
vzdáleností ujetou v rámci tohoto p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
4.4.3.3 Hodnota stanovená podle bodu 4.5.3.2 tohoto na řízení se porovná s hodnotou ur čenou podle bodu 2.4 
dodatku 2.  
4.4.1.4 Shodnost, pokud jde o spot řebu elektrické energie, se kontroluje s použitím statistických postup ů popsaných 
v bod ě 4.2 a v dodatku 1. Pro ú čely této kontroly shodnosti se výrazy „zne čišťující látky“, resp. „CO  2 “ nahradí 
výrazem „spot řeba elektrické energie“.  
4.5. Kontrola shodnosti vozidla v p řípad ě zkoušky typu 3  
4.5.1 Má-li být provedeno ov ěření zkoušky typu 3, musí se provést v souladu s t ěmito požadavky:  
4.5.1.1 Pokud schvalovací orgán usoudí, že jakost výroby je neuspokojivá, odebere se namátkov ě jedno vozidlo z rodiny 
a podrobí se zkouškám popsaným v p říloze V.  
4.5.1.2 Výroba se pokládá za shodnou, pokud toto vozidlo spl ňuje požadavky zkoušek popsaných v p říloze V.  
4.5.1.3 Pokud zkoušené vozidlo nespl ňuje požadavky bodu 4.5.1.1, odebere ze z téže rodiny další náhodný vzorek čty ř 
vozidel a podrobí se zkouškám popsaným v p říloze V. Zkoušky se mohou provád ět na vozidlech, která mají 
ujeto maximáln ě 15 000 km bez jakýchkoli provedených zm ěn. 
4.5.1.4 Výroba se pokládá za shodnou, pokud nejmén ě tři vozidla spl ňují požadavky zkoušek popsaných v p říloze V.  
4.6 Kontrola shodnosti vozidla v p řípad ě zkoušky typu 4  
4.6.1 Má-li být provedeno ov ěření zkoušky typu 4, musí se provést v souladu s t ěmito požadavky:CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/31
 
4.6.1.1 Pokud schvalovací orgán usoudí, že jakost výroby je neuspokojivá, odebere se namátkov ě jedno vozidlo z rodiny 
a podrobí se zkouškám popsaným v p říloze VI, nebo alespo ň zkouškám popsaným v bod ě 7 p řílohy 7 p ředpisu 
EHK OSN č. 83.  
4.6.1.2 Výroba se pokládá za shodnou, pokud toto vozidlo spl ňuje požadavky zkoušek popsaných v p říloze VI, nebo 
v bod ě 7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83, podle toho, která zkouška byla provedena.  
4.6.1.3 Pokud zkoušené vozidlo nespl ňuje požadavky bodu 4.6.1.1, odebere ze z téže rodiny další náhodný vzorek čty ř 
vozidel a podrobí se zkouškám popsaným v p říloze VI, nebo alespo ň zkouškám popsaným v bod ě 7 p řílohy 7 
předpisu EHK OSN č. 83. Zkoušky se mohou provád ět na vozidlech, která mají ujeto maximáln ě 15 000 km 
bez jakýchkoli provedených zm ěn. 
4.6.1.4 Výroba se pokládá za shodnou, pokud nejmén ě tři vozidla spl ňují požadavky zkoušek popsaných v p říloze VI, 
nebo v bod ě 7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83, podle toho, která zkouška byla provedena.  
4.7 Kontrola shodnosti vozidla, pokud jde o palubní diagnostický systém (OBD)  
4.7.1 Má-li být provedeno ov ěření činnosti systému OBD, musí se provést v souladu s t ěmito požadavky:  
4.7.1.1 Pokud schvalovací orgán usoudí, že jakost výroby je neuspokojivá, odebere se namátkov ě jedno vozidlo z rodiny 
a podrobí se zkouškám popsaným v dodatku 1 k p říloze XI.  
4.7.1.2 Výroba se pokládá za shodnou, pokud toto vozidlo spl ňuje požadavky zkoušek popsaných v dodatku 1 k p ří­
loze XI.  
4.7.1.3 Pokud zkoušené vozidlo nespl ňuje požadavky bodu 4.7.1.1, odebere ze z téže rodiny další náhodný vzorek čty ř 
vozidel a podrobí se zkouškám popsaným v dodatku 1 k p říloze XI. Zkoušky se mohou provád ět na vozidlech, 
která mají ujeto maximáln ě 15 000 km bez jakýchkoli provedených zm ěn. 
4.7.1.4 Výroba se pokládá za shodnou, pokud nejmén ě tři vozidla spl ňují požadavky zkoušek popsaných v dodatku 1 
k p říloze XI.CS L 175/32 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 1  
Ov ěření shodnosti výroby v p řípad ě zkoušky typu 1 – statistická metoda  
1. Tento dodatek popisuje postup, který se použije k ov ěření požadavk ů na shodnost výroby v p řípad ě zkoušky typu 1, 
pokud jde o zne čišťující látky / CO  2 , v četn ě požadavk ů na shodnost v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel a hybrid ­
ních elektrických vozidel s externím nabíjením.  
2. M ěření hodnot zne čišťujících látek uvedených v tabulce 2 v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007 a emisí CO  2 se provádí 
s minimáln ě třemi vozidly, p řičemž jejich po čet se postupn ě zvyšuje až do dosažení kritéria vyhov ění nebo nevyho ­
vění. 
Z po čtu N zkoušek se ze všech  N m ěření zjistí  x 1, x 2, … x  N, pr ům ěr X tests a rozptyl  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
a 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. U jakéhokoli po čtu zkoušek m ůže být, pokud jde o zne čišťující látky, dosaženo jednoho z následujících t ří výsledk ů 
(viz podbody i) až iii) níže), a to na základ ě mezní hodnoty  L pro p říslušnou zne čišťující látku a pr ům ěrné hodnoty ze 
všech  N zkoušek:  X tests , rozptyl výsledk ů zkoušek  VAR  a po čet zkoušek  N: 
i) rodina vyhov ěla, jestliže  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) rodina nevyhov ěla, jestliže  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) je t řeba provést další m ěření, jestliže: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Aby byly zohledn ěny nep řesnosti m ěření, faktor A se v p řípad ě m ěření zne čišťujících látek dosadí v hodnot ě 1,05.  
4. Pokud jde o hodnoty CO  2 a spot řebu elektrické energie (EC), použijí se normalizované hodnoty CO  2 a spot řeby 
elektrické energie (EC):  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
V p řípad ě CO  2 a spot řeby elektrické energie se faktor A dosadí v hodnot ě 1,01 a hodnota L se rovná 1. Kritéria 
vyhov ění a nevyhov ění jsou tedy v p řípad ě CO  2 a spot řeby elektrické energie zjednodušena do této podoby:  
i) rodina vyhov ěla, jestliže  X tests< A Ä VAR  
ii) rodina nevyhov ěla, jestliže  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) je t řeba provést další m ěření, jestliže: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Hodnoty A pro zne čišťující látky, spot řebu elektrické energie a CO  2 se zkontrolují a na základ ě dostupných d ůkaz ů 
mohou být zm ěněny. Z tohoto d ůvodu budou schvalovací orgány muset poskytnout Komisi veškeré p říslušné údaje 
alespo ň na období prvních p ěti let.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/33
 
Dodatek 2  
Výpo čty pro ú čely kontroly shodnosti výroby elektrických vozidel  
1. Výpo čty pro ú čely kontroly shodnosti výroby v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel  
1.1 Interpolace individuální spot řeby elektrické energie výhradn ě elektrických vozidel 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kde:  
EC DC–ind,COP  je spot řeba elektrické energie jednotlivého vozidla pro ú čely kontroly shodnosti výroby, Wh/km;  
EC DC–L,COP  je spot řeba elektrické energie vozidla L pro ú čely kontroly shodnosti výroby, Wh/km;  
EC DC–H,COP  je spot řeba elektrické energie vozidla H pro ú čely kontroly shodnosti výroby, Wh/km;  
K ind je interpola ční koeficient zkoušeného jednotlivého vozidla pro p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
1.2 Spot řeba elektrické energie v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel  
Pokud jde o spot řebu elektrické energie, pro ú čely ov ěření shodnosti výroby se deklaruje a použije tato hodnota: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kde:  
EC DC,COP  je spot řeba elektrické energie vyplývající z míry vybití systému REESS v rámci prvního p říslušného 
zkušebního cyklu WLTC, která se použije pro ú čely ov ěření v pr ůběhu postupu kontroly shod ­
nosti výroby;  
EC DC,CD,first WLTC  je spot řeba elektrické energie vyplývající z míry vybití systému REESS v rámci prvního p říslušného 
zkušebního cyklu WLTC podle bodu 4.3 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI, v Wh/km;  
AF EC je korek ční faktor, kterým se vyrovnává rozdíl mezi hodnotou spot řeby elektrické energie 
v režimu nabíjení-vybíjení deklarovanou po provedení zkoušky typu 1 b ěhem procesu schvalování 
a hodnotou nam ěřenou p ři zkoušce v pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby  
a 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
kde 
EC WLTC,declared  je deklarovaná hodnota spot řeby elektrické energie v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel podle 
bodu 1.1.2.3 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI;  
EC WLTC  je nam ěřená hodnota spot řeby elektrické energie podle bodu 4.3.4.2 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI.  
2. Výpo čty pro ú čely kontroly shodnosti výroby v p řípad ě hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením  
2.1 Individuální hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením pro ú čely kontroly shodnosti výroby 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞCS L 175/34 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
M CO2–ind,CS,COP  jsou hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla pro ú čely kontroly 
shodnosti výroby, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  jsou hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u vozidla L pro ú čely kontroly shodnosti 
výroby, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  jsou hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u vozidla H pro ú čely kontroly shodnosti 
výroby, g/km;  
K ind je interpola ční koeficient zkoušeného jednotlivého vozidla pro p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
2.2 Individuální spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením pro ú čely kontroly shodnosti výroby 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kde:  
EC DC–ind,CD,COP  je spot řeba elektrické energie jednotlivého vozidla v režimu nabíjení-vybíjení pro ú čely kontroly 
shodnosti výroby, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  je spot řeba elektrické energie vozidla L v režimu nabíjení-vybíjení pro ú čely kontroly shodnosti 
výroby, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  je spot řeba elektrické energie vozidla H v režimu nabíjení-vybíjení pro ú čely kontroly shodnosti 
výroby, Wh/km;  
K ind je interpola ční koeficient zkoušeného jednotlivého vozidla pro p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
2.3 Hodnota hmotnostních emisí CO  2 v režimu nabíjení-udržování pro ú čely kontroly shodnosti výroby  
Pokud jde o hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování, pro ú čely ov ěření shodnosti výroby se deklaruje 
a použije tato hodnota: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
kde:  
M CO2,CS,COP  je hodnota hmotnostních emisí CO  2 v režimu nabíjení-udržování v rámci zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování, která se použije pro ú čely ov ěření v pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby;  
M CO2,CS  jsou hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v rámci zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování podle bodu 4.1.1 p řílohy XXI, g/km;  
AF CO2,CS  je korek ční faktor, kterým se vyrovnává rozdíl mezi hodnotou deklarovanou po provedení zkoušky 
typu 1 b ěhem procesu schvalování a hodnotou nam ěřenou p ři zkoušce v pr ůběhu postupu kontroly 
shodnosti výroby  
a 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
kde 
M CO2,CS,c,declared  jsou deklarované hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v rámci zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-udržování podle kroku 7 tabulky A8/5 v díl čí p říloze 8 k p říloze XXI;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  jsou nam ěřené hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v rámci zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-udržování podle kroku 6 tabulky A8/5 v díl čí p říloze 8 k p říloze XXI.  
2.4 Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení pro ú čely kontroly shodnosti výroby  
Pokud jde o spot řebu elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení, pro ú čely ov ěření shodnosti výroby se deklaruje 
a použije tato hodnota: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kde:  
EC DC,CD,COP  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vyplývající z míry vybití systému REESS 
v rámci prvního p říslušného zkušebního cyklu WLTC zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, 
která se použije pro ú čely ov ěření v pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby;  
EC DC,CD,first WLTC  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vyplývající z míry vybití systému REESS 
v rámci prvního p říslušného zkušebního cyklu WLTC zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení 
podle bodu 4.3 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  je korek ční faktor pro spot řebu elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení, kterým se vyrovnává 
rozdíl mezi hodnotou deklarovanou po provedení zkoušky typu 1 b ěhem procesu schvalování 
a hodnotou nam ěřenou p ři zkoušce v pr ůběhu postupu kontroly shodnosti výroby  
a 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
where  
EC AC,CD,declared  je deklarovaná spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení v rámci zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení podle bodu 1.1.2.3 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI;  
EC AC,CD  je nam ěřená spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení v rámci zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-vybíjení podle bodu 4.3.1 díl čí p řílohy 8 k p říloze XXI.CS L 175/36 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 3  
VZOR  
INFORMA ČNÍ DOKUMENT č. …  
TÝKAJÍCÍ SE ES SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDLA Z HLEDISKA EMISÍ A P ŘÍSTUPU K INFORMACÍM O OPRAVÁCH A ÚDRŽB Ě VOZIDLA  
Následující informace, p řicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu p ředkládají v trojím vyhotovení. P ředkládají-li se 
výkresy, musí být dodány ve vhodném m ěřítku a s dostate čnými podrobnostmi na archu formátu A4, nebo musí být na 
tento formát složeny. P ředkládají-li se fotografie, musí zobrazovat dostate čně podrobn ě. 
Mají-li systémy, konstruk ční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho 
vlastnostech. 
0. OBECNÉ INFORMACE  
0.1.  Zna čka (obchodní název výrobce): .................................................................................................. ......................  
0.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
0.2.1.  P řípadný obchodní název (názvy): ................................................................................................ ........................  
0.4.  Kategorie vozidla (  c ): ............................................................................................................................ ......................  
0.8.  Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (závod ů): ..................................................................  
0.9.  Název a adresa p řípadného zástupce výrobce: .................................................................................................  
1. OBECNÉ KONSTRUK ČNÍ VLASTNOSTI  
1.1.  Fotografie a/nebo výkresy p ředstavitele typu vozidla / konstruk ční části / samostatného technického 
celku (  1 ): 
1.3.3.  Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): ......................................................................................................  
2. HMOTNOSTI A ROZM ĚRY(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(v kg a mm) (p řípadn ě uve ďte odkaz na výkres)  
2.6.  Hmotnost vozidla v provozním stavu (  h ) 
a) maximální a minimální hodnota pro každou variantu: ......................................................................... .. 
b) hmotnost pro každou verzi (musí být poskytnuta tabulka): ...................................................................  
2.8.  Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla podle výrobce (  i ) ( 3 ): ..............................  
3. M ĚNI Č HNACÍ ENERGIE(  k ) 
3.1.  Výrobce m ěni če (m ěni čů) hnací energie: .............................................................................................................  
3.1.1.  Kód výrobce (jak je vyzna čen na m ěni či hnací energie, nebo jiný zp ůsob identifikace): ......................  
3.2.  Spalovací motor  
3.2.1.1.  Princip činnosti: zážehový/vzn ětový/dvoupalivový (  1 ) 
Cyklus: čtyřtakt/dvoutakt/rota ční (  1 ) 
3.2.1.2.  Po čet a uspo řádání válc ů: ............................................................................................................................. .........CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Vrtání (  l ): ............................................................................................................................ ................................... mm  
3.2.1.2.2.  Zdvih (  l ): ............................................................................................................................ ................................... mm  
3.2.1.2.3.  Po řadí zapalování: ............................................................................................................... .......................................  
3.2.1.3.  Zdvihový objem motoru (  m ): .......................................................................................................................... c m 3 
3.2.1.4.  Objemový kompresní pom ěr ( 2 ): ............................................................ ................................................................  
3.2.1.5.  Výkresy spalovací komory, hlavy pístu a u zážehových motor ů pístních kroužk ů: ..............................  
3.2.1.6.  Normální volnob ěžné otá čky motoru (  2 ): .............................................................................................. min  –1 
3.2.1.6.1.  Zvýšené volnob ěžné otá čky motoru (  2 ): ................................................................................................... min  –1 
3.2.1.8.  Jmenovitý výkon motoru (  n ): ...................... KW p ři ...................... min  –1 (hodnota uvád ěná výrobcem)  
3.2.1.9.  Maximální p řípustné otá čky motoru podle výrobce: .......................................................................... min  –1 
3.2.1.10.  Maximální netto to čivý moment (  n ): ................ Nm p ři ............... min  –1 (hodnota uvád ěná výrobcem)  
3.2.2.  Palivo  
3.2.2.1.  Lehká užitková vozidla: motorová nafta / benzin / LPG / NG nebo biomethan / ethanol (E85) / 
bionafta / vodík / H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  RON, bezolovnatý benzin: ..................................................................................................... .................................  
3.2.2.4.  Typ vozidla podle paliva: jednopalivové, dvoupalivové, vícepalivové (flex fuel) (  1 ) 
3.2.2.5.  Maximální p řípustný obsah biopaliva v palivu (hodnota uvád ěná výrobcem): .......................... % obj.  
3.2.4.  Dodávka paliva  
3.2.4.1.  Karburátorem (karburátory): ano/ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Vst řikem paliva (pouze u vzn ětových nebo dvoupalivových motor ů): ano/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Popis systému (common rail / sdružené vst řikovací jednotky / rozd ělovací čerpadlo atd.): .................  
3.2.4.2.2.  Princip činnosti: p římé vst řikování / p ředkom ůrka / ví řivá kom ůrka (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Vst řikovací/dopravní čerpadlo  
3.2.4.2.3.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.2.3.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.3.3.  Maximální dodávka paliva (  1 ) ( 2 ): ..................................... mm  3 /zdvih nebo cyklus p ři otá čkách 
motoru: ...................min  –1 nebo alternativn ě charakteristický diagram: ................................ (Je-li použita 
regulace plnicího tlaku, uve ďte charakteristickou dodávku paliva a plnicí tlak vztažený k otá čkám 
motoru.)  
3.2.4.2.4.  Regulace omezování otá ček motoru  
3.2.4.2.4.2.1.  Otá čky, p ři kterých za číná regulátor p ři zatížení omezovat: ............................................................ min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maximální otá čky p ři nulovém zatížení: ................................................................................................ min  –1 
3.2.4.2.6.  Vst řikova č/vst řikova če: 
3.2.4.2.6.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.2.6.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................CS L 175/38 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.4.2.8.  Pomocné startovací za řízení  
3.2.4.2.8.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.2.8.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.8.3.  Popis systému: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.4.2.9.  Elektronicky řízené vst řikování: ano/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.2.9.2.  Typ/typy:  
3.2.4.2.9.3  Popis systému: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Zna čka a typ řídicí jednotky (ECU): ................... ...................................................................................... ...........  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Verze softwaru ECU: .......................................................................................................... .......................................  
3.2.4.2.9.3.2.  Zna čka a typ regulátoru paliva: ............................................................ ....................................... .........................  
3.2.4.2.9.3.3.  Zna čka a typ čidla pr ůtoku vzduchu: .................................................................................................................  
3.2.4.2.9.3.4.  Zna čka a typ rozd ělova če paliva: ..................................................................................................................... .... 
3.2.4.2.9.3.5.  Zna čka a typ komory škrticí klapky: ............................................................................................... ...................  
3.2.4.2.9.3.6.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: ...............................................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: .........................................................................  
3.2.4.2.9.3.8.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: ............................................................ .................  
3.2.4.3.  Vst řikem paliva (pouze u zážehových motor ů): ano/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Princip činnosti: vst řik do sacího potrubí (jednobodový / vícebodový / p římý vst řik (  1 ) / jiný (uve ďte 
jaký): ........................................................................................................................ ......................................................  
3.2.4.3.2.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.3.3.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.3.4.  Popis systému (v p řípad ě jiného p řívodu paliva, než je plynulé vst řikování, uve ďte odpovídající 
podrobnosti): ................................................................................................................. .............................................  
3.2.4.3.4.1.  Zna čka a typ řídicí jednotky (ECU): ................... ...................................................................................... ...........  
3.2.4.3.4.1.1.  Verze softwaru ECU: .......................................................................................................... .......................................  
3.2.4.3.4.3.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla pr ůtoku vzduchu: .......................................................................  
3.2.4.3.4.8.  Zna čka a typ komory škrticí klapky: ............................................................................................... ...................  
3.2.4.3.4.9.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: ...............................................................................  
3.2.4.3.4.10.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: .........................................................................  
3.2.4.3.4.11.  Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: ............................................................ .................  
3.2.4.3.5.  Vst řikova če 
3.2.4.3.5.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.4.3.5.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Systém pro studený start  
3.2.4.3.7.1.  Princip/principy činnosti: ...................................................................................................................... ...................  
3.2.4.3.7.2.  Pracovní omezení / se řízení (  1 ) ( 2 ): ........................................................................................................................  
3.2.4.4.  Palivové čerpadlo  
3.2.4.4.1.  Tlak (  2 ): ............................................... KPa nebo charakteristický diagram (  2 ): ...............................................  
3.2.4.4.2.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.4.4.3.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.5.  Elektrický systém  
3.2.5.1.  Jmenovité nap ětí: .................................................................................... V, kladný/záporný pól na kost ře ( 1 ) 
3.2.5.2.  Generátor  
3.2.5.2.1.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.5.2.2.  Jmenovitý výkon: ............................................................................................................. ................................... VA  
3.2.6.  Systém zapalování (jen u zážehových motor ů) 
3.2.6.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.6.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.6.3.  Princip činnosti: ...................................................................................................................... ...................................  
3.2.6.6.  Zapalovací sví čky 
3.2.6.6.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.6.6.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.6.6.3.  Nastavení mezery: ............................................................................................................ ................................. mm  
3.2.6.7.  Zapalovací cívka/cívky:  
3.2.6.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.6.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.7.  Chladicí systém: chlazení kapalinou/vzduchem (  1 ) 
3.2.7.1.  Jmenovité se řízení mechanismu regulace teploty motoru: .............................................................................  
3.2.7.2.  Chlazení kapalinou  
3.2.7.2.1.  Druh kapaliny: ............................................................................................................... ............................................  
3.2.7.2.2.  Ob ěhové čerpadlo/ čerpadla: ano/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Vlastnosti: .................................................................................................................. ......................................... nebo  
3.2.7.2.3.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.7.2.3.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.2.4.  P řevodový pom ěr/pom ěry pohonu: .................................................................................................................... ... 
3.2.7.2.5.  Popis ventilátoru a mechanismu jeho pohonu: .................................................................................. .............CS L 175/40 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.7.3.  Chlazení vzduchem  
3.2.7.3.1.  Ventilátor: ano/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Vlastnosti: .................................................................................................................. ......................................... nebo  
3.2.7.3.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.7.3.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.3.3.  P řevodový pom ěr/pom ěry pohonu: .................................................................................................................... ... 
3.2.8.  Systém sání  
3.2.8.1.  P řepl ňování: ano/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.8.1.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.1.3.  Popis systému (nap ř. maximální plnicí tlak: ................ kPa; pop řípad ě odpoušt ěcí za řízení): ...............  
3.2.8.2.  Mezichladi č: ano/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Typ: vzduch-vzduch / vzduch-voda (  1 ) 
3.2.8.3.  Podtlak v sání p ři jmenovitých otá čkách motoru a p ři 100 % zatížení (pouze u vzn ětových motor ů) 
3.2.8.4.  Popis a výkresy sacího potrubí a jeho p říslušenství (vstupní komora, oh řívací za řízení, p řídavné 
přívody vzduchu atd.): .......................................................................................................... ....................................  
3.2.8.4.1.  Popis sacího potrubí motoru (p řiložte výkresy a/nebo fotografie): .............................................................  
3.2.8.4.2.  Vzduchový filtr, výkresy: .................................................................................................... .......................... nebo  
3.2.8.4.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.8.4.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.4.3.  Tlumi č sání, výkresy: ............................................................................................................... ...................... nebo  
3.2.8.4.3.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.8.4.3.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.9.  Výfukový systém  
3.2.9.1.  Popis a/nebo výkres výfukového potrubí motoru: ............................................................................... ............  
3.2.9.2.  Popis a/nebo výkres výfukového systému: ...................................................................................... ...................  
3.2.9.3.  Maximální p řípustný protitlak výfuku p ři jmenovitých otá čkách motoru a p ři 100 % zatížení (pouze 
u vzn ětových motor ů): ............................................................................................................................ ....... kPa  
3.2.10.  Minimální pr ůřezy vstupních a výstupních pr ůchod ů: ................... ................................................................  
3.2.11.  Časování ventil ů nebo rovnocenné údaje  
3.2.11.1.  Maximální zdvih ventil ů, úhly otvírání a zavírání nebo podrobnosti o nastavení alternativních 
systém ů rozvodu vzhledem k úvratím. Maximální a minimální hodnoty časování u systém ů 
s prom ěnným časováním: ..................................................................................................................... .................  
3.2.11.2.  Referen ční a/nebo se řizovací rozsahy nastavení (  1 ): ..........................................................................................CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/41
 
3.2.12.  Opat ření proti zne čišťování ovzduší  
3.2.12.1.  Za řízení pro recyklaci plyn ů z klikové sk řín ě (popis a výkresy): ..............................................................  
3.2.12.2.  Za řízení k regulaci zne čišťujících látek (pokud nejsou uvedena pod jinými položkami)  
3.2.12.2.1.  Katalyzátor  
3.2.12.2.1.1.  Po čet katalyzátor ů a jejich částí (níže požadované informace uve ďte pro každou samostatnou 
jednotku): .................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.1.2.  Rozm ěry, tvar a objem katalyzátoru/katalyzátor ů: ............................................................ ...............................  
3.2.12.2.1.3.  Druh katalytické činnosti: ...................................................................................................................... .................  
3.2.12.2.1.4.  Celková nápl ň drahých kov ů: ................................................................................................................ ............. .... 
3.2.12.2.1.5.  Pom ěrná koncentrace: .............................................................................................................. .. ...............................  
3.2.12.2.1.6.  Nosi č (struktura a materiál): ...................................................................................................... ............................  
3.2.12.2.1.7.  Hustota kanálk ů: ............................................................................................................................. ...........................  
3.2.12.2.1.8.  Druh pouzdra katalyzátoru/katalyzátor ů: ............................................................................................................  
3.2.12.2.1.9.  Umíst ění katalyzátoru/katalyzátor ů (místo a vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí): ...................  
3.2.12.2.1.10.  Tepelný kryt: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  B ěžné rozmezí provozní teploty: ................................................................................................. ......................°C  
3.2.12.2.1.12.  Zna čka katalyzátoru: .............................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.1.13.  Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.2.  Čidla 
3.2.12.2.2.1.  Kyslíková sonda: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.1.2.  Umíst ění: ........................................................................................................................... ...........................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Regula ční rozsah: .................................................................................................................... ...................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Typ nebo princip činnosti: ...................................................................................................................... ...............  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.2.2.  Sonda NO  x : ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.2.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Umíst ění 
3.2.12.2.2.3.  Sníma č pevných částic: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.2.3.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Umíst ění: ........................................................................................................................... ...........................................CS L 175/42 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.12.2.3.  Vst řikování vzduchu: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Druh (pulsující vzduch, vzduchové čerpadlo atd.): ............................................................ ...............................  
3.2.12.2.4.  Recirkulace výfukových plyn ů (EGR): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Vlastnosti (zna čka, typ, pr ůtok, vysoký tlak / nízký tlak / kombinovaný tlak atd.): ..............................  
3.2.12.2.4.2.  Vodou chlazený systém (je t řeba uvést pro každý systém EGR, nap ř. nízký tlak / vysoký tlak / 
kombinovaný tlak): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Systém pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním (pouze u benzinových motor ů a motor ů na 
ethanol): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Podrobný popis za řízení: ........................................................................................................................ .................  
3.2.12.2.5.2.  Výkres systému pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním: ...................................................................  
3.2.12.2.5.3.  Výkres nádoby s aktivním uhlím: .............................................................................................. ..........................  
3.2.12.2.5.4.  Hmotnost d řev ěného uhlí: .................................................................................................................... .............. g  
3.2.12.2.5.5.  Nákres palivové nádrže s udáním objemu a materiálu (pouze u benzinových motor ů a motor ů na 
ethanol): ..................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.5.6.  Popis a nákres tepelného krytu mezi nádrží a výfukovým systémem: .....................................................  
3.2.12.2.6.  Filtr pevných částic: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Rozm ěry, tvar a objem filtru pevných částic: ...................................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  Konstrukce filtru pevných částic: ........................................................................................................................ ... 
3.2.12.2.6.3.  Umíst ění (vztažná vzdálenost ve výfukovém potrubí): ................................................................................. ... 
3.2.12.2.6.4.  Zna čka filtru pevných částic: ........................................................................................................................ .........  
3.2.12.2.6.5.  Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.7  Palubní diagnostický systém (OBD): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI): ................................................................... .. 
3.2.12.2.7.2.  Seznam a ú čel všech konstruk čních částí monitorovaných systémem OBD: ..........................................  
3.2.12.2.7.3.  Písemný popis (obecné principy činnosti) t ěchto prvk ů: 
3.2.12.2.7.3.1  Zážehové motory  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Monitorování katalyzátoru: ................................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Detekce selhání zapalování: .................................................................................................. ..................................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Monitorování kyslíkové sondy: ................................................................................................ ..............................  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Ostatní konstruk ční části monitorované systémem OBD: ..............................................................................  
3.2.12.2.7.3.2.  Vzn ětové motory: .................................................................................................................. ....................................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Monitorování katalyzátoru: ................................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Monitorování filtru pevných částic: .......................................................................................................................  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Monitorování elektronického systému dodávky paliva: ................... ....................................................... .........CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Ostatní konstruk ční části monitorované systémem OBD: ..............................................................................  
3.2.12.2.7.4.  Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) (stanovený po čet jízdních cykl ů nebo statistická 
metoda): ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.7.5.  Seznam všech výstupních kód ů systému OBD a použitých formát ů (s vysv ětlením každého z nich): ...  
3.2.12.2.7.6.  Výrobce vozidla poskytne následující dopl ňkové informace, aby umožnil výrobu náhradních díl ů 
a díl ů pro údržbu kompatibilních se systémem OBD a diagnostických p řístroj ů a zkušebních 
za řízení.  
3.2.12.2.7.6.1.  Popis typu a po čtu stabiliza čních cykl ů, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
3.2.12.2.7.6.2.  Popis typu p ředvád ěcího cyklu OBD použitého p ři p ůvodním schválení typu vozidla pro konstruk ční 
část monitorovanou systémem OBD.  
3.2.12.7.6.3.  Obsáhlý dokument popisující všechny konstruk ční části sledované v rámci strategie zjiš ťování chyb 
a aktivace indikátoru chybné funkce (MI) (stanovený po čet jízdních cykl ů nebo statistická metoda), 
včetn ě seznamu odpovídajících parametr ů sledovaných sekundárn ě pro každou konstruk ční část 
monitorovanou systémem OBD. Seznam všech výstupních kód ů OBD a použitých formát ů (s 
vysv ětlením každého z nich) pro jednotlivé konstruk ční části hnacího ústrojí, které souvisejí 
s emisemi, a pro jednotlivé konstruk ční části, které nesouvisejí s emisemi, pokud se monitorování 
dané konstruk ční části používá k rozhodnutí o aktivaci indikátoru chybné funkce (MI), a to 
zejména vy čerpávající vysv ětlení údaj ů z modu $05 Test ID $21 až FF a údaje z modu $06. 
U typ ů vozidel, které používají spojení k p řenosu údaj ů podle normy ISO 15765-4 „Road vehicles, 
diagnostics on controller area network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems“, 
musí být podrobn ě vysv ětleny údaje z modu $06 Test ID $00 až FF pro každý podporovaný 
identifikátor monitorování systému OBD.  
3.2.12.2.7.6.4.  Informace požadované výše mohou být poskytnuty s využitím níže uvedené tabulky.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Lehká užitková vozidla  
Konstruk ­ 
ční část Chybový 
kód Strategie 
monitorování  Kritéria zjišt ění 
chyb  Kritéria pro 
aktivaci MI  Sekundární para ­
metry  Stabilizace  Prokazo ­
vací zkou ­ 
ška 
Kataly ­
zátor  P0420  Signály 
kyslíko ­
vých sond 
1 a 2  Rozdíl mezi 
signály 
sondy 1 
a sondy 2  Třetí 
cyklus  Otá čky 
a zatížení 
motoru, režim 
A/F, teplota 
katalyzátoru  Dva cykly 
typu I  Typ I  
3.2.12.2.8.  Jiný systém: ................................................................................................................. ................................................  
3.2.12.2.8.2.  Systém upozorn ění řidi če 
3.2.12.2.8.2.3.  Typ systému upozorn ění: žádný op ětovný start motoru po odpo čítávání / žádný start po dopln ění 
paliva / uzamknutí palivového systému / omezení výkonu  
3.2.12.2.8.2.4.  Popis systému upozorn ění 
3.2.12.2.8.2.5.  Odpovídající pr ům ěrnému dojezdu vozidla s plnou palivovou nádrží: ............................................. Km  
3.2.12.2.10.  Periodicky se regenerující systém: (níže požadované informace uve ďte pro každou samostatnou 
jednotku)  
3.2.12.2.10.1.  Metoda nebo systém regenerace, popis a/nebo nákres: ................... ....................................................... .........CS L 175/44 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2.  Po čet pracovních cykl ů typu 1 nebo rovnocenných cykl ů na zkušebním stavu, mezi dv ěma cykly, kdy 
probíhají regenera ční fáze v podmínkách rovnocenných zkoušce typu 1 (vzdálenost „D“ na obrázku 
A6.App1/1 v dodatku 1 k díl čí p říloze 6 k p říloze XXI na řízení (EU) 2017/1151, nebo p řípadn ě na 
obrázku A13/1 v p říloze 13 p ředpisu EHK OSN č. 83): ..............................................................................  
3.2.12.2.10.2.1.  P říslušný cyklus typu 1 (uve ďte p říslušný postup: p říloha XXI, díl čí p říloha 4 nebo p ředpis EHK OSN 
č. 83): ........................................................................................................................ ....................................................  
3.2.12.2.10.3.  Popis metody použité ke stanovení po čtu cykl ů mezi dv ěma cykly, kdy probíhají regenera ční 
fáze: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.10.4.  Parametry pro stanovení požadované úrovn ě zatížení p ředtím, než dojde k regeneraci (tj. teplota, tlak 
atd.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.10.5.  Popis metody použité k zatížení systému p ři zkoušce popsané v bod ě 3.1 p řílohy 13 p ředpisu EHK 
OSN č. 83: ................... ...................................................................................................... ...........................................  
3.2.12.2.11.  Systémy katalyzátor ů používající spot řební činidla (níže požadované informace uve ďte pro každou 
samostatnou jednotku) ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Druh a koncentrace pot řebného činidla: ............................................................................................................  
3.2.12.2.11.2.  B ěžné rozmezí provozní teploty činidla: ............................................................................................................  
3.2.12.2.11.3.  Mezinárodní norma: ........................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.11.4.  Četnost dopl ňování činidla: pr ůběžn ě / p ři údržb ě (v p říslušných p řípadech)  
3.2.12.2.11.5.  Ukazatel stavu činidla: (popis a umíst ění) 
3.2.12.2.11.6.  Nádrž s činidlem  
3.2.12.2.11.6.1.  Objem: ....................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Systém vytáp ění: ano/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Popis nebo výkres  
3.2.12.2.11.7.  Řídicí jednotka činidla: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.2.12.2.11.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.11.8.  Vst řikova č činidla (zna čka, typ a umíst ění): ......................................................................................................  
3.2.13.  Opacita kou ře 
3.2.13.1.  Umíst ění symbolu s koeficientem absorpce (pouze u vzn ětových motor ů): ..........................................  
3.2.14.  Podrobnosti o veškerých za řízeních konstruovaných k ovlivn ění spot řeby paliva (pokud nejsou 
uvedeny v jiných bodech):.  
3.2.15.  Palivový systém LPG: ano/ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009 (Ú ř. v ěst. L 200, 31.7.2009, s. 1): ................CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/45
 
3.2.15.2.  Elektronická řídicí jednotka motoru používajícího jako palivo LPG  
3.2.15.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.15.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.15.2.3.  Možnosti se řizování z hlediska emisí: ..................................................................................................... ...........  
3.2.15.3.  Další dokumentace  
3.2.15.3.1.  Popis ochrany katalyzátoru p ři p řepínání z benzinu na LPG a naopak: .................................................  
3.2.15.3.2.  Uspo řádání systému (elektrické spoje, podtlakové spoje, kompenza ční hadice atd.): ..............................  
3.2.15.3.3.  Nákres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.16.  Palivový systém NG: ano/ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009: ....................................................................................  
3.2.16.2.  Elektronická řídicí jednotka motoru používajícího jako palivo NG  
3.2.16.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.16.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.16.2.3.  Možnosti se řizování z hlediska emisí: ..................................................................................................... ...........  
3.2.16.3.  Další dokumentace  
3.2.16.3.1.  Popis ochrany katalyzátoru p ři p řepínání z benzinu na NG a naopak: ................... ...............................  
3.2.16.3.2.  Uspo řádání systému (elektrické spoje, podtlakové spoje, kompenza ční hadice atd.): ..............................  
3.2.16.3.3.  Nákres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.18.  Palivový systém pro vodík: ano/ne (  1 ) 
3.2.18.1.  Číslo ES schválení typu podle na řízení (ES) č. 79/2009: ................................................................................  
3.2.18.2.  Elektronická řídicí jednotka motoru používajícího jako palivo vodík  
3.2.18.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.2.18.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.18.2.3.  Možnosti se řizování z hlediska emisí: ..................................................................................................... ...........  
3.2.18.3.  Další dokumentace  
3.2.18.3.1.  Popis ochrany katalyzátoru p ři p řepínání z benzinu na vodík a naopak: ..............................................  
3.2.18.3.2.  Uspo řádání systému (elektrické spoje, podtlakové spoje, kompenza ční hadice atd.): ..............................  
3.2.18.3.3.  Nákres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.19.4.  Další dokumentace  
3.2.19.4.1.  Popis ochrany katalyzátoru p ři p řepínání z benzinu na H  2 NG a naopak: .............................................CS L 175/46 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.19.4.2.  Uspo řádání systému (elektrické spoje, podtlakové spoje, kompenza ční hadice atd.): ..............................  
3.2.19.4.3.  Nákres symbolu: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.20.  Údaje o akumulaci tepla  
3.2.20.1.  Za řízení pro aktivní akumulaci tepla: ano/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpie: .................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Izola ční materiály  
3.2.20.2.1.  Izola ční materiál: .................................................................................................................. ......................................  
3.2.20.2.2.  Objem izolace: ............................................................................................................... ............................................  
3.2.20.2.3.  Hmotnost izolace: ............................................................................................................ ..........................................  
3.2.20.2.4.  Umíst ění izolace: ................................................................................................................... .....................................  
3.3.  Elektrický stroj  
3.3.1.  Typ (vinutí, buzení): ........................................................................................................ ..........................................  
3.3.1.2.  Provozní nap ětí: ........................................................................................................................... ........................... V  
3.4.  Kombinace m ěni čů hnací energie  
3.4.1.  Hybridní elektrické vozidlo: ano/ne (  1 ) 
3.4.2.  Kategorie hybridního elektrického vozidla: externí nabíjení / jiné než externí nabíjení: (  1 ) 
3.4.3.  P řepína č pracovního režimu: je/není (  1 ) 
3.4.3.1.  Volitelné režimy  
3.4.3.1.1.  Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Výhradn ě se spot řebou paliva: ano/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hybridní režimy: ano/ne (  1 ) 
(pokud ano, stru čný popis): .................................................................................................................... ................  
3.4.4.  Popis zásobníku energie: (REESS, kondenzátor, setrva čník/generátor)  
3.4.4.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.4.4.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.4.4.3.  Identifika ční číslo: ......................................................................................................................... .............................  
3.4.4.4.  Druh elektrochemického článku: ............................................................ ............................................................ .... 
3.4.4.5.  Energie: ....................... (u REESS: nap ětí a kapacita v Ah na 2 h, u kondenzátoru: J, .......................)  
3.4.4.6.  Nabíje čka: palubní / externí / bez nabíje čky (  1 ) 
3.4.5.  Elektrický stroj (popište každý typ elektrického stroje samostatn ě)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/47
 
3.4.5.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.4.5.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.4.5.3.  Primární využití jako: trak ční motor / generátor (  1 ) 
3.4.5.3.1.  P ři využití jako trak ční motor: jednotlivý motor / více motor ů (po čet) (  1 ): .............................................  
3.4.5.4.  Maximální výkon: ............................................................................................................. ................................. kW  
3.4.5.5.  Princip činnosti  
3.4.5.5.5.1  Stejnosm ěrný proud / st řídavý proud / po čet fází: ..........................................................................................  
3.4.5.5.2.  Cizí buzení / sériové / kompaundní (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Synchronní/asynchronní (  1 ) 
3.4.6.  Řídicí jednotka  
3.4.6.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.4.6.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.4.6.3.  Identifika ční číslo: ......................................................................................................................... .............................  
3.4.7.  Regulátor výkonu  
3.4.7.1.  Zna čka: ........................................................................................................................... .............................. .................  
3.4.7.2.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.4.7.3.  Identifika ční číslo: ......................................................................................................................... .............................  
3.4.9.  Doporu čení výrobce pro stabilizaci: .................................................................................................. ...................  
3.5.  Výrobcem udávané hodnoty pro stanovení emisí CO  2 / spot řeby paliva / spot řeby elektrické energie / 
elektrického ak čního dosahu a podrobné údaje o ekologických inovacích (ve vhodných p řípadech)(  o ) 
3.5.7.  Výrobcem udávané hodnoty  
3.5.7.1.  Parametry zkušebního vozidla  
3.5.7.1.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle high ) 
3.5.7.1.1.1.  Energetická náro čnost cyklu (J): ............................................................................................................... .............  
3.5.7.1.1.2.  Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
3.5.7.1.2.1.  Energetická náro čnost cyklu (J)  
3.5.7.1.2.2.  Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................CS L 175/48 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
3.5.7.1.3.1.  Energetická náro čnost cyklu (J)  
3.5.7.1.3.2.  Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Kombinované hmotnostní emise CO  2 
3.5.7.2.1.  Hmotnostní emise CO  2 u spalovacích motor ů 
3.5.7.2.1.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): .......................................................................................................... g/km  
3.5.7.2.1.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .............................................................. g/km  
3.5.7.2.2.  Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s jiným než externím nabíjením  
3.5.7.2.2.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): .......................................................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .............................................................. g/km  
3.5.7.2.2.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): .............................................................. g/km  
3.5.7.2.3.  Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením  
3.5.7.2.3.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): .......................................................................................................... g/km  
3.5.7.2.3.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .............................................................. g/km  
3.5.7.2.3.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): .............................................................. g/km  
3.5.7.3.  Elektrický ak ční dosah v p řípad ě elektrických vozidel  
3.5.7.3.1.  Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu ( Pure Electric Range  – PER) v p řípad ě výhradn ě elektrických 
vozidel  
3.5.7.3.1.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ............................................................................................................. km  
3.5.7.3.1.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................................................. km  
3.5.7.3.2.  Elektrický ak ční dosah na baterii ( All Electric Range  – AER) v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením  
3.5.7.3.2.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ............................................................................................................. km  
3.5.7.3.2.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................................................. km  
3.5.7.3.2.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................................................. km  
3.5.7.4.  Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování (FC  CS ) v p řípad ě hybridních vozidel s palivovými 
články  
3.5.7.4.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ............................................................................................... kg/100 kmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .................................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................................... kg/100 km  
3.5.7.5.  Spot řeba elektrické energie v p řípad ě elektrických vozidel  
3.5.7.5.1.  Kombinovaná spot řeba elektrické energie (EC  WLTC  ) v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel  
3.5.7.5.1.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ..................................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .......................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.  Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení EC  AC,CD  vážená faktorem použití UF (kombi ­
novaná)  
3.5.7.5.2.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ..................................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .......................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ......................................................... Wh/km  
3.5.8.  Vozidlo vybavené ekologickou inovací ve smyslu článku 12 na řízení (ES) č. 443/2009 v p řípad ě 
vozidel kategorie M1 nebo článku 12 na řízení (EU) č. 510/2011 v p řípad ě vozidel kategorie N1: 
ano/ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Typ/varianta/verze základního vozidla, jak je uvedeno v článku 5 na řízení (EU) č. 725/2011 
v p řípad ě vozidel kategorie M1 nebo článku 5 na řízení (EU) č. 427/2014 v p řípad ě vozidel kate ­
gorie N1 (v p říslušných p řípadech): ..................................................................................................................... . 
3.5.8.2.  Vzájemné p ůsobení r ůzných ekologických inovací: ano/ne (  1 ) 
3.5.8.3.  Údaje o emisích související s použitím ekologických inovací (pro každé zkoušené referen ční palivo 
musí být vypracována samostatná tabulka) (  w1 ) 
Rozhodnutí, 
kterým byla 
ekologická 
inovace 
schvále ­
na (  w2 ) Kód ekolo ­
gické 
inova ­
ce (  w3 ) 1. Emise 
CO  2 
základního 
vozidla 
(g/km)  2. Emise 
CO  2 vozidla 
s danou 
ekologickou 
inovací 
(g/km)  3. Emise 
CO  2 základ ­
ního vozidla 
při 
zkušebním 
cyklu typu 
1 (  w4 ) 4. Emise 
CO  2 vozidla 
s danou 
ekologickou 
inovací p ři 
zkušebním 
cyklu typu 1  5. Faktor 
použití (UF), 
tj. časový 
podíl využí ­
vání 
příslušné 
technologie 
při b ěžných 
provozních 
podmínkách  Výsledné 
snížení 
emisí CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Celkové snížení emisí CO  2 (g/km)(  w5 ) 
(w) Ekologické inovace. 
(w1) V p řípad ě pot řeby p řidejte řádky v tabulce tak, aby byla každá ekologická inovace na samostatném řádku. 
(w2) Číslo rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
(w3) P řidělený podle rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
(w4) Pokud je se souhlasem schvalovacího orgánu místo zkušebního cyklu typu 1 použita metoda modelování, 
uvede se údaj zjišt ěný pomocí metody modelování. 
(w5) Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím všech ekologických inovací.  
3.6.  P řípustné teploty podle výrobce  
3.6.1.  Chladicí systémCS L 175/50 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.6.1.1.  Chlazení kapalinou 
Maximální výstupní teplota: ................................................................................................... ............................ K  
3.6.1.2.  Chlazení vzduchem  
3.6.1.2.1.  Vztažný bod: ................................................................................................................. .............................................  
3.6.1.2.2.  Maximální teplota ve vztažném bod ě: .............................................................................................................. K  
3.6.2.  Maximální výstupní teplota mezichladi če plnicího vzduchu: ..................................................................... K  
3.6.3.  Maximální teplota výfukových plyn ů ve výfukovém potrubí (potrubích) v blízkosti výstupní p říruby 
(p řírub) sb ěrného výfukového potrubí nebo turbodmychadla: ................................................................. K  
3.6.4.  Teplota paliva 
Minimální: ................... ........................................... K — maximální: ...................................... ....................... K 
U vzn ětových motor ů ve vstupu do vst řikovacího čerpadla, u plynových motor ů v koncovém stupni 
regulátoru tlaku  
3.6.5.  Teplota maziva 
Minimální: ................... ............................................ K – maximální: ..................................... .......................... K  
3.8.  Systém mazání  
3.8.1.  Popis systému  
3.8.1.1.  Umíst ění nádrže maziva: ............................................................................................................. ............................  
3.8.1.2.  Systém dodávky maziva ( čerpadlem / vst řikem do sání / sm ěsi s palivem atd.) (  1 ) 
3.8.2.  Čerpadlo maziva  
3.8.2.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.8.2.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
3.8.3.  Sm ěs s palivem  
3.8.3.1.  Procentuální podíl: ................... ....................................................................................... ...........................................  
3.8.4.  Chladi č oleje: ano/ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Nákres/nákresy: .............................................................................................................. .................................. nebo  
3.8.4.1.1.  Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... ................................  
3.8.4.1.2.  Typ/typy: .................................................................................................................... ..................................................  
4. P ŘEVODOVÉ ÚSTROJÍ(  p ) 
4.3.  Moment setrva čnosti setrva čníku motoru: ..........................................................................................................  
4.3.1.  P řídavné momenty setrva čnosti p ři neza řazeném p řevodu: ...........................................................................  
4.4.  Spojka/spojky  
4.4.1.  Typ: ......................................................................................................................... ......................................................  
4.4.2.  Maximální zm ěna to čivého momentu: ................................................................................................................ . 
4.5.  P řevodovka  
4.5.1.  Druh (manuální/automatická/CVT (s plynule m ěnitelným p řevodem)) (  1 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/51
 
4.5.1.1.  Primární režim: ano/ne (  1 ) 
4.5.1.2.  Nejlepší režim (není-li žádný primární režim): ............................................................................... ..................  
4.5.1.3.  Nejhorší režim (není-li žádný primární režim): ............................................................................... .................  
4.5.1.4.  Jmenovitý to čivý moment: ................................................................................................................... ...................  
4.5.1.5.  Po čet spojek: .................................................................................................................... ...........................................  
4.6.  P řevodové pom ěry 
Rychlostní stupe ň Vnit řní p řevody (pom ěr 
otá ček h řídele motoru 
k otá čkám výstupního 
hřídele p řevodovky)  Koncový p řevod/p řevody 
(pom ěr otá ček výstupního 
hřídele p řevodovky 
k otá čkám hnaných kol)  Celkové p řevody  
Maximum u p řevodovky 
CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum u p řevodovky 
CVT  
Zp ětný chod  
4.7.  Maximální konstruk ční rychlost vozidla (v km/h) (  q ): ......................................................................................  
6. ZAV ĚŠENÍ  
6.6.  Pneumatiky a kola  
6.6.1.  Kombinace pneumatika/kolo  
6.6.1.1.  Nápravy  
6.6.1.1.1.  Náprava 1: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.1.1.1.1.  Ozna čení rozm ěru pneumatiky  
6.6.1.1.2.  Náprava 2: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.1.1.2.1.  Ozna čení rozm ěru pneumatiky  
atd. 
6.6.2.  Horní a dolní mez polom ěru valení  
6.6.2.1.  Náprava 1: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.2.2.  Náprava 2: ................... ................................................................................................ .................................................  
6.6.3.  Tlak/tlaky v pneumatikách podle doporu čení výrobce vozidla: ........................................................... kPa  
9. KAROSERIE  
9.1.  Druh karoserie podle kód ů stanovených v části C p řílohy II sm ěrnice 2007/46/ES: ..........................  
9.10.3.  Sedadla  
9.10.3.1.  Po čet míst k sezení (  s ): ............................................................................................................................ ................CS L 175/52 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
16. P ŘÍSTUP K INFORMACÍM O OPRAVÁCH A ÚDRŽB Ě VOZIDLA  
16.1.  Adresa hlavní internetové stránky pro p řístup k informacím o opravách a údržb ě vozidla: ...........  
16.1.1.  Datum, od kterého jsou tyto informace k dispozici (nejpozd ěji 6 m ěsíc ů od data schválení typu): ...  
16.2.  Podmínky p řístupu na internetovou stránku: ............................................................................................... ..... 
16.3.  Formát informací o opravách a údržb ě vozidla p řístupných na zmín ěné internetové stránce: ........CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/53
 
Dodatek k informa čnímu dokumentu  
INFORMACE O ZKUŠEBNÍCH PODMÍNKÁCH  
1. Použitá maziva  
1.1 Mazivo motoru  
1.1.1 Zna čka: …  
1.1.2 Typ: …  
1.2 Mazivo p řevodovky  
1.2.1 Zna čka: …  
1.2.2 Typ: …  
(uve ďte procentuální podíl oleje ve sm ěsi, jsou-li mazivo a palivo smíšeny)  
2. Údaje o jízdním zatížení  
2.1 Druh p řevodovky (manuální/automatická/CVT)  
VL (pokud existuje)  VH  
2.2 Typ karoserie vozidla (varianta/verze)  2.2 Typ karoserie vozidla (varianta/verze)  
2.3 Použitá metoda stanovení jízdního zatížení 
(m ěření nebo výpo čet na základ ě rodiny 
podle jízdního zatížení)  2.3 Použitá metoda stanovení jízdního zatížení 
(m ěření nebo výpo čet na základ ě rodiny 
podle jízdního zatížení)  
2.4 Údaje o jízdním zatížení z provedené zkou ­ 
šky 2.4 Údaje o jízdním zatížení z provedené zkou ­ 
šky 
2.4.1 Zna čka a typ pneumatik:  2.4.1 Zna čka a typ pneumatik:  
2.4.2 Rozm ěry pneumatik (p řední/zadní):  2.4.2 Rozm ěry pneumatik (p řední/zadní):  
2.4.4 Tlak v pneumatikách (p řední/zadní) (kPa):  2.4.4 Tlak v pneumatikách (p řední/zadní) (kPa):  
2.4.5 Valivý odpor pneumatik (p řední/zadní) (kg/t):  2.4.5 Valivý odpor pneumatik (p řední/zadní) (kg/t):  
2.4.6 Hmotnost vozidla p ři zkoušce (kg):  2.4.6 Hmotnost vozidla p ři zkoušce (kg):  
2.4.7 Delta Cd.A ve srovnání s VH (  2 ) 
2.4.8 Koeficient jízdního zatížení f  0 , f 1 , f 2 2.4.8 Koeficient jízdního zatížení f  0 , f 1 , f 2CS L 175/54 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 4  
VZOR CERTIFIKÁTU ES SCHVÁLENÍ TYPU  
(Maximální formát: A4 (210 × 297 mm))  
CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU  
Razítko správního orgánu  
Sd ělení týkající se:  
— ES schválení typu (  1 ), 
— rozší ření ES schválení typu (  1 ), 
— odmítnutí ES schválení typu (  1 ), 
— odejmutí ES schválení typu (  1 ), 
— systému/vozidla z hlediska systému (  1 ) s ohledem na na řízení (ES) č. 715/2007 (  2 ) a na řízení (EU) 2017/1151 (  3 ) 
ES schválení typu č.: …  
Důvod rozší ření: …  
ODDÍL I  
0.1. Zna čka (obchodní název výrobce): …  
0.2. Typ: …  
0.2.1. P řípadný obchodní název (názvy): …  
0.3. Zp ůsob ozna čení typu, je-li na vozidle vyzna čen (  4 ) 
0.3.1. Umíst ění tohoto ozna čení: …  
0.4. Kategorie vozidla (  5 ) 
0.5. Název a adresa výrobce: …  
0.8. Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (závod ů): …  
0.9. Zástupce výrobce: ….  
ODDÍL II –  údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za každou interpola ční rodinu, jak je definována v bod ě 5.6 p řílohy 
XXI 
0. Identifikátor interpola ční rodiny podle definice v bod ě 5.0 p řílohy XXI  
1. Dopl ňující informace (p řicházejí-li v úvahu): (viz dopln ěk) 
2. Technická zkušebna odpov ědná za provád ění zkoušek: …  
3. Datum protokolu o zkoušce typu 1: …  
4. Číslo protokolu o zkoušce typu 1: …  
5. Poznámky (jsou-li n ějaké): (vizdopln ěk)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/55
 
6. Místo: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Přílohy:  Schvalovací dokumentace (  6 ).CS L 175/56 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dopln ěk k certifikátu ES schválení typu č. …  
týkající se schválení typu vozidla z hlediska emisí a p řístupu k informacím o opravách a údržb ě 
vozidla podle na řízení (ES) č. 715/2007  
Pro správné vypln ění certifikátu schválení typu nesta čí pouze uvést odkaz na údaje obsažené ve zkušebním protokolu 
nebo v informa čním dokumentu.  
0. IDENTIFIKÁTOR INTERPOLA ČNÍ RODINY PODLE DEFINICE V BOD Ě 5.0 P ŘÍLOHY XXI...  
1. DOPL ŇUJÍCÍ INFORMACE  
1.1 Hmotnost vozidla v provozním stavu: …  
1.2 Maximální hmotnost: …  
1.3 Referen ční hmotnost: …  
1.4 Po čet sedadel: …  
1.6 Druh karoserie:  
1.6.1 u kategorií M  1 , M  2 : sedan / hatchback / kombi / kupé / kabriolet / víceú čelové vozidlo (  1 ) 
1.6.2 u kategorií N  1 , N  2 : nákladní automobil, sk říňový nákladní automobil (  1 ) 
1.7 Hnací kola: p řední, zadní, 4 × 4 (  1 ) 
1.8 Výhradn ě elektrické vozidlo: ano/ne (  1 ) 
1.9 Hybridní elektrické vozidlo: ano/ne (  1 ) 
1.9.1 Kategorie hybridního elektrického vozidla: s externím nabíjením / bez externího nabíjení / s palivovým 
článkem (  1 ) 
1.9.2 P řepína č pracovního režimu: je/není (  1 ) 
1.10 Ozna čení motoru:  
1.10.1 Zdvihový objem motoru:  
1.10.2 Systém dodávky paliva: p římé vst řikování / nep římé vst řikování (  1 ) 
1.10.3 Výrobcem doporu čené palivo:  
1.10.4.1 Maximální výkon: kW p ři min  –1 
1.10.4.2 Maximální to čivý moment: Nm p ři min  –1 
1.10.5 Za řízení k p řepl ňování: ano/ne (  1 ) 
1.10.6 Systém zapalování: vzn ětový/zážehový (  1 ) 
1.11 Hnací ústrojí (u výhradn ě elektrických vozidel nebo hybridních elektrických vozidel) (  1 ) 
1.11.1 Maximální netto výkon: … kW, p ři: … až … min  –1 
1.11.2 Maximální 30minutový výkon: … kW  
1.11.3 Maximální netto to čivý moment: … Nm, p ři … min  –1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/57
 
1.12 Trak ční baterie (u výhradn ě elektrických vozidel nebo hybridních elektrických vozidel)  
1.12.1 Jmenovité nap ětí: V  
1.12.2 Kapacita (2hodinový proud): Ah  
1.13 P řevodové ústrojí: …, …  
1.13.1 Druh p řevodovky: manuální / automatická / s plynule m ěnitelným p řevodem (  1 ) 
1.13.2 Po čet rychlostních stup ňů: 
1.13.3 Celkové p řevodové pom ěry (v četn ě obvodu valení zatížených pneumatik): (rychlost vozidla (km/h)) / (otá čky 
motoru (1 000 (min  –1 )) 
První rychl. stupe ň: …  Šestý rychl. stupe ň: …  
Druhý rychl. stupe ň: …  Sedmý rychl. stupe ň: …  
Třetí rychl. stupe ň: …  Osmý rychl. stupe ň: …  
Čtvrtý rychl. stupe ň: …  Rychlob ěh: …  
Pátý rychl. stupe ň: …  
1.13.4 P řevodový pom ěr koncového p řevodu:  
1.14 Pneumatiky: …, …, …  
Typ: radiální/diagonální/… (  7 ) 
Rozm ěry: …  
Obvod valení p ři zatížení:  
Obvod valení pneumatik použitých pro zkoušku typu 1  
2. VÝSLEDKY ZKOUŠEK  
2.1 Výsledky zkoušek výfukových emisí  
Klasifikace emisí: Euro 6  
Výsledky zkoušky typu 1 (v p říslušných p řípadech)  
Číslo schválení typu, nejedná-li se o kmenové vozidlo (  1 ): …  
Zkouška 1  
Výsledek pro typ 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Nam ěřená hodnota (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Pr ům ěrná hodnota vypo č­
tená s faktorem Ki (M.Ki 
nebo M+Ki) (  9 ) ( 12 )CS L 175/58 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Výsledek pro typ 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Kone čná pr ům ěrná hod- 
nota vypo čtená s faktorem 
Ki a DF (  13 ) 
Mezní hodnota  
Zkouška 2  (p řípadn ě) 
Přidejte další tabulku zkoušky 1 a vypl ňte do ní výsledky druhé zkoušky.  
Zkouška 3  (p řípadn ě) 
Přidejte další tabulku zkoušky 1 a vypl ňte do ní výsledky t řetí zkoušky.  
Zopakujte zkoušku 1, zkoušku 2 (p řípadn ě) a zkoušku 2 (p řípadn ě) pro VL ( Vehicle Low ) (v p říslušných 
případech) a pro VM ( Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
Informace o strategii regenerace  
D — po čet pracovních cykl ů mezi dv ěma cykly, kdy probíhají regenera ční fáze: …  
d — po čet pracovních cykl ů pot řebných pro regeneraci: …  
Příslušný cyklus typu 1: (díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
Zkouška ATCT  
Emise CO  2 (g/km)  Kombinace  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Korek ční faktor rodiny (FCF)  
Rozdíl mezi kone čnou teplotou chladicí kapaliny motoru a pr ům ěrnou teplotou odstavného místa za 
poslední 3 hodiny ΔT_ATCT (°C): …  
Minimální doba odstavení t  soak _ATCT (s): …  
Umíst ění čidla teploty: …  
Typ 2: (v četn ě údaj ů požadovaných p ři technických prohlídkách):  
Zkouška  Hodnota CO 
(% obj.)  Lambda (  7 ) Otá čky motoru 
(min  –1 ) Teplota oleje v motoru 
(°C) 
Zkouška p ři nízkých 
volnob ěžných otá čkách  Nepoužije se  
Zkouška p ři zvýšených 
volnob ěžných otá čkáchCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/59
 
Typ 3: …  
Typ 4: ... g/zkouška  
Typ 5: — Zkouška životnosti: zkouška celého vozidla / zkouška stárnutí na zkušebním stavu / žádná (  1 ) 
— Faktor zhoršení DF: vypo čtený/p řidělený (  1 ) 
— Uve ďte hodnoty: …  
— P říslušný cyklus typu 1 (díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
Typ 6  CO (g/km)  THC (g/km)  
Nam ěřená hodnota  
2.1.1 U dvoupalivových vozidel se u zkoušek typu 1 uvede pro každé z paliv samostatná tabulka. U vozidel flex 
fuel, má-li být podle obrázku I.2.4 v p říloze I provedena zkouška typu 1 u obou paliv, a u vozidel na LPG 
nebo NG/biomethan, bu ď jednopalivových nebo dvoupalivových, se uvede samostatná tabulka pro r ůzné 
referen ční plyny použité p ři zkoušce a dále se uvede tabulka nejhorších nam ěřených výsledk ů. V relevantních 
případech se v souladu s bodem 3.1.4 p řílohy 12 p ředpisu EHK OSN č. 83 uvede, zda byly výsledky 
nam ěřeny či vypo čteny.  
2.1.2 Písemný popis a/nebo výkres indikátoru chybné funkce (MI): …  
2.1.3 Seznam a funkce všech sou částí monitorovaných systémem OBD: …  
2.1.4 Písemný popis (obecné principy činnosti) t ěchto prvk ů: …  
2.1.4.1 Detekce selhání zapalování (  15 ): …  
2.1.4.2 Monitorování katalyzátoru (  15 ): …  
2.1.4.3 Monitorování kyslíkové sondy (  15 ): …  
2.1.4.4 Ostatní konstruk ční části monitorované systémem OBD (  15 ): …  
2.1.4.5 Monitorování katalyzátoru (  16 ): …  
2.1.4.6 Monitorování filtru pevných částic (  16 ): …  
2.1.4.7 Monitorování spoušt ěče elektronického systému dodávky paliva (  16 ): …  
2.1.4.8 Ostatní konstruk ční části monitorované systémem OBD: …  
2.1.5 Kritéria pro aktivaci indikátoru chybné funkce (MI) (stanovený po čet jízdních cykl ů nebo statistická 
metoda): …  
2.1.6 Seznam všech výstupních kód ů systému OBD a použitých formát ů (s vysv ětlením každého z nich): …  
2.2 Vyhrazeno  
2.3 Katalyzátory ano/ne (  1 ) 
2.3.1 Katalyzátor p ůvodní výbavy zkoušený podle všech odpovídajících požadavk ů tohoto na řízení ano/ne (  1 ) 
2.4 Výsledky zkoušky opacity kou ře ( 1 ) 
2.4.1 Za ustálených otá ček motoru: viz číslo zkušebního protokolu technické zkušebny: …CS L 175/60 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.4.2 Zkoušky p ři volné akceleraci  
2.4.2.1 Nam ěřená hodnota koeficientu absorpce: … m  –1 
2.4.2.2 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce: … m  –1 
2.4.2.3 Umíst ění symbolu s koeficientem absorpce na vozidle: …  
2.5 Emise CO  2 a výsledky zkoušky na spot řebu paliva  
2.5.1 Vozidlo se spalovacím motorem a hybridní elektrické vozidlo s nabíjením jiným než externím (NOVC)  
2.5.1.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
2.5.1.1.1 Energetická náro čnost cyklu: … J  
2.5.1.1.2 Koeficienty jízdního zatížení  
2.5.1.1.2.1 f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2 f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3 Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo, pro fáze: nam ěřené hodnoty, 
pro kombinované výsledky: viz body 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkou ­ 
ška Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Spot řeba paliva (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo, pro fáze: nam ěřené hodnoty, pro 
kombinované výsledky: viz body 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI)  
Spot řeba paliva (l/100 km) nebo m  3 /100 
km nebo kg/100 km (  1 ) Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
2.5.1.2.1 Energetická náro čnost cyklu: … J  
2.5.1.2.2 Koeficienty jízdního zatížení  
2.5.1.2.2.1 f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2 f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 : …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/61
 
2.5.1.2.2. Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo, pro fáze: nam ěřené hodnoty, 
pro kombinované výsledky: viz body 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkou ­ 
ška Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3 Spot řeba paliva (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo, pro fáze: nam ěřené hodnoty, pro 
kombinované výsledky: viz body 1.1.2.3.8 a 1.1.2.3.9 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI)  
Spot řeba paliva (l/100 km) nebo m  3 /100 
km nebo kg/100 km (  1 ) Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3 U vozidel pohán ěných pouze spalovacím motorem, která jsou vybavena periodicky se regenerujícími systémy 
definovanými v čl. 2 odst. 6 tohoto na řízení, se výsledky zkoušky korigují faktorem Ki podle dodatku 1 
k díl čí p říloze 6 k p říloze XXI.  
2.5.1.3.1 Informace o strategii regenerace u emisí CO  2 a spot řeby paliva  
D — po čet pracovních cykl ů mezi dv ěma cykly, kdy probíhají regenera ční fáze: …  
d — po čet pracovních cykl ů pot řebných pro regeneraci: …  
Příslušný cyklus typu 1 (díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83) (  14 ): …  
Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Ki (aditivní/multiplikativní) (  1 ) 
Hodnoty CO  2 a spot řeba paliva (  10 ) 
2.5.2 Výhradn ě elektrická vozidla (  1 ) 
2.5.2.1 Spot řeba elektrické energie (deklarovaná hodnota)  
2.5.2.1.1 Spot řeba elektrické energie (EC):  
EC (Wh/km)  Zkouška  M ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
Vypo čítaná EC  1 
2 
3 
Deklarovaná hodnota  —CS L 175/62 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.5.2.1.2 Celková doba p řekro čení p řípustné odchylky p ři provád ění cyklu: … s  
2.5.2.2 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu (PER)  
PER (km)  Zkouška  M ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
Nam ěřený ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu 1 
2 
3 
Deklarovaná hodnota  —  
2.5.3 Hybridní elektrické vozidlo s externím nabíjením (OVC)  
2.5.3.1 Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování  
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Emise CO  2 (g/km)  Zkou ­ 
ška Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkou ­ 
ška Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkou ­ 
ška Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení  
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Emise CO  2 (g/km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/63
 
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
Emise CO  2 (g/km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3 Hmotnostní emise CO  2 (vážené, kombinované) (  17 ): 
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): M  CO2,weighted  … g/km  
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): M  CO2,weighted  … g/km  
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování  
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Spot řeba paliva (l/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H 
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Kone čné hodnoty FC  p,L / FC c,L 
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  Kombinovaná 
hodnota  
Kone čné hodnoty FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení  
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Spot řeba paliva (l/100 km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HCS L 175/64 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6 Spot řeba paliva (vážená, kombinovaná) (  17 ): 
Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): FC  weighted  … l/100 km  
Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): FC  weighted  … l/100 km  
St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7 Ak ční dosahy:  
2.5.3.7.1 Elektrický ak ční dosah na baterii (AER)  
AER (km)  Zkouška  M ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
Hodnoty AER  1  
2 
3 
Kone čné hodnoty AER  
2.5.3.7.2 Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii (EAER)  
EAER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
Hodnoty EAER  
2.5.3.7.3 Skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení R  CDA  
R CDA (km)  Kombinovaný provoz  
Hodnoty R  CDA 
2.5.3.7.4 Ak ční dosah v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení R  CDC  
R CDC (km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
Hodnoty R  CDC 1 
2 
3 
Kone čné hodnoty R  CDCCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/65
 
2.5.3.8 Spot řeba elektrické energie  
2.5.3.8.1 Spot řeba elektrické energie (EC)  
EC (Wh/km)  Nízká 
hodnot ­
a St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  M ěstský 
provoz  Kombinovaný 
provoz  
Hodnoty spot řeby elektrické 
energie  
2.5.3.8.2 Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení EC  AC,CD  vážená faktorem použití UF (kombinovaná)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
Hodnoty EC  AC,CD  1 
2 
3 
Kone čné hodnoty EC  AC,CD  
2.5.3.8.3 Spot řeba elektrické energie EC  AC, weighted  vážená faktorem použití UF (kombinovaná)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Zkouška  Kombinovaný provoz  
Hodnoty EC  AC,weighted  1 
2 
3 
Kone čné hodnoty EC  AC,weighted  
2.6 Výsledky zkoušek ekologických inovací  ( 18 ) ( 19 ) 
Rozhodnutí, 
kterým byla 
ekologická 
inovace schvá ­
lena (  20 ) Kód 
ekolo ­
gické 
inova ­
ce (  21 ) Cyklus 
typu 
1/I (  22 ) 1. Emise 
CO  2 
základ ­
ního 
vozidla 
(g/km)  2. Emise 
CO  2 
vozidla 
s danou 
ekolo ­
gickou 
inovací 
(g/km)  3. Emise 
CO  2 základ ­
ního vozidla 
při 
zkušebním 
cyklu typu 
1 ( 23 ) 4. Emise 
CO  2 vozidla 
s danou 
ekologickou 
inovací p ři 
zkušebním 
cyklu 
typu 1  5. Faktor 
použití (UF), tj. 
časový podíl 
využívání 
příslušné tech ­
nologie p ři 
běžných 
provozních 
podmínkách  Výsledné 
snížení 
emisí CO  2 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x  
Celkové snížení emisí CO  2 při NEDC (g/km) (  24 ) 
Celkové snížení emisí CO  2 při WLTP (g/km) (  25 ) 
2.6.1  Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací  ( 26 ): …  
3. INFORMACE O OPRAVÁCH VOZIDLA  
3.1 Adresa internetové stránky pro p řístup k informacím o opravách a údržb ě vozidla: …  
3.1.1 Datum, od kterého jsou tyto informace k dispozici (do 6 m ěsíc ů od data schválení typu): …CS L 175/66 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2 Podmínky p řístupu (tj. doba trvání p řístupu, cena za p řístup na dobu jedné hodiny, jednoho dne, jednoho 
m ěsíce, jednoho roku a rovn ěž za jednotlivé transakce) na internetovou stránku uvedenou v bod ě 3.1: …  
3.3 Formát informací o opravách a údržb ě vozidla p řístupných prost řednictvím internetové stránky uvedené 
v bod ě 3.1: …  
3.4 Certifikát výrobce o p řístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla: …  
4. M ĚŘENÍ VÝKONU  
Maximální netto výkon spalovacího motoru, netto výkon a maximální 30minutový výkon elektrické pohá ­
něcí soustavy  
4.1 Netto výkon spalovacího motoru  
4.1.1 Otá čky motoru (min  –1 ) …  
4.1.2 Nam ěřený pr ůtok paliva (g/h) …  
4.1.3 Nam ěřený to čivý moment (Nm) …  
4.1.4 Nam ěřený výkon (kW) …  
4.1.5 Barometrický tlak (kPa) …  
4.1.6 Tlak vodních par (kPa) …  
4.1.7 Teplota nasávaného vzduchu (K) …  
4.1.8 Korek ční sou činitel výkonu, je-li použit …  
4.1.9 Korigovaný výkon (kW) …  
4.1.10 Výkon pomocných za řízení (kW) …  
4.1.11 Netto výkon (kW) …  
4.1.12 Netto to čivý moment (Nm) …  
4.1.13 Korigovaná specifická spot řeba paliva (g/kWh) …  
4.2 Elektrická pohán ěcí soustava / elektrické pohán ěcí soustavy:  
4.2.1 Deklarované hodnoty  
4.2.2 Maximální netto výkon: … kW, p ři … min  –1 
4.2.3 Maximální netto to čivý moment: … Nm, p ři … min  –1 
4.2.4 Maximální netto to čivý moment p ři nulových otá čkách motoru: … Nm  
4.2.5 Maximální 30minutový výkon: … kW  
4.2.6 Základní vlastnosti elektrické pohán ěcí soustavy  
4.2.7 Zkušební stejnosm ěrné nap ětí: … V  
4.2.8 Princip činnosti: …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/67
 
4.2.9 Chladicí systém:  
4.2.10. Motor: kapalinou/vzduchem (  1 ) 
4.2.1. Variátor: kapalinou/vzduchem (  1 ) 
5. POZNÁMKY: …  
Vysv ětlivky  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte (pokud vyhovuje více položek, mohou nastat p řípady, kdy není t řeba škrtat nic).  
( 2 ) Ú ř. v ěst. L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 3 ) Ú ř. v ěst. L 175, 7.7.2017, s. 1.  
( 4 ) Pokud zp ůsob ozna čení typu obsahuje znaky, které nejsou relevantní pro popis typ ů vozidla, konstruk ční části nebo samostatného 
technického celku, kterých se týká tento informa ční dokument, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (nap ř. 
ABC??123??).  
( 5 ) Podle definic v p říloze II oddíle A.  
( 6 ) Jak je definována v čl. 3 bod ě 39 sm ěrnice 2007/46/ES.  
( 7 ) Type of tyre according UN/ECE Regulation 117  
( 8 ) V p říslušných p řípadech.  
( 9 ) Zaokrouhlete na dv ě desetinná místa.  
( 10 ) Zaokrouhlete na čty ři desetinná místa.  
( 11 ) Nepoužije se.  
( 12 ) St řední hodnota vypo čtená sou čtem st ředních hodnot (M.Ki) vypo čtených pro THC a NOx.  
( 13 ) Zaokrouhlete na jedno desetinné místo nad mezní hodnotou.  
( 14 ) Uve ďte p říslušný postup.  
( 15 ) Pro vozidla se zážehovými motory.  
( 16 ) Pro vozidla se vzn ětovými motory.  
( 17 ) M ěřeno za kombinovaného cyklu.  
( 18 ) Pro každé zkoušené referen ční palivo se uvede samostatná tabulka.  
( 19 ) V p řípad ě pot řeby p řidejte řádky v tabulce tak, aby byla každá ekologická inovace na samostatném řádku.  
( 20 ) Číslo rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace.  
( 21 ) P řidělený podle rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace.  
( 22 ) P říslušný cyklus typu 1: díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83.  
( 23 ) Pokud je místo zkušebního cyklu typu 1 použito modelování, uvede se údaj zjišt ěný pomocí metody modelování.  
( 24 ) Celkové snížení emisí dosažené použitím všech ekologických inovací v p řípad ě typu I podle p ředpisu EHK OSN č 83.  
( 25 ) Celkové snížení emisí dosažené použitím všech ekologických inovací v p řípad ě typu 1 podle díl čí p řílohy 4 k p říloze XXI tohoto 
na řízení.  
( 26 ) Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací sestává z následujících prvk ů, které jsou vzájemn ě 
odd ěleny mezerou: 
— kód schvalovacího orgánu podle p řílohy VII sm ěrnice 2007/46/ES; 
— kód každé ekologické inovace, jíž je vozidlo vybaveno, chronologicky podle schvalovacích rozhodnutí Komise. 
(Nap říklad obecný kód t ří ekologických inovací schválených postupn ě pod čísly 10, 15 a 16 a instalovaných ve vozidle schváleném 
německým schvalovacím orgánem by byl: „e1 10 15 16“).CS L 175/68 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek k dopl ňku k certifikátu schválení typu  
Přechodné období (výsledek korelace)  
(Přechodné ustanovení):  
1. Výsledky emisí CO  2 z Co2mpas  
1.1 Verze Co2mpas  
1.2 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
1.2.1 Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo)  
Emise CO  2 (g/km)  M ěstský provoz  Mimom ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
1.3.1 Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo)  
Emise CO  2 (g/km)  M ěstský provoz  Mimom ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Výsledky zkoušek emisí CO  2 (v p říslušných p řípadech)  
2.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
2.1.1 Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo)  
Emise CO  2 (g/km)  M ěstský provoz  Mimom ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
2.2.1 Hmotnostní emise CO  2 (uve ďte hodnoty pro každé zkoušené referen ční palivo)  
Emise CO  2 (g/km)  M ěstský provoz  Mimom ěstský provoz  Kombinovaný provoz  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Faktory odchylky (stanovené v souladu s bodem 3.2.8 na řízení (EU) 2017/1152 a (EU) 2017/1153)  
Faktory odchylky  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
(v p říslušných p řípadech)  
DeCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/69
 
Dodatek 5  
Informace palubního diagnostického systému vozidla  
1. Výrobce vozidla musí poskytnout informace požadované v tomto dodatku, aby umožnil výrobu náhradních díl ů 
a díl ů pro údržbu kompatibilních se systémem OBD a diagnostických p řístroj ů a zkušebních za řízení.  
2. Všem p říslušným výrobc ům konstruk čních částí, diagnostických p řístroj ů nebo zkušebních za řízení se na vyžádání 
dají nediskrimina čním zp ůsobem k dispozici následující informace:  
2.1 Popis typu a po čtu stabiliza čních cykl ů, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
2.2 Popis typu p ředvád ěcího cyklu OBD použitého p ři p ůvodním schválení typu vozidla pro konstruk ční část monito ­
rovanou systémem OBD.  
2.3 Obsáhlý dokument popisující všechny konstruk ční části sledované v rámci strategie zjiš ťování chyb a aktivace indi ­
kátoru chybné funkce (MI) (stanovený po čet jízdních cykl ů nebo statistická metoda), v četn ě seznamu odpovídajících 
parametr ů sledovaných sekundárn ě pro každou konstruk ční část monitorovanou systémem OBD a seznamu všech 
výstupních kód ů OBD a použitých formát ů (s vysv ětlením každého z nich) pro jednotlivé konstruk ční části hnacího 
ústrojí, které souvisejí s emisemi, a pro jednotlivé konstruk ční části, které nesouvisejí s emisemi, pokud se monito ­
rování dané konstruk ční části používá k rozhodnutí o aktivaci indikátoru chybné funkce (MI). Zvlášt ě musí být 
podrobn ě vysv ětleny údaje z modu $ 05 Test ID $ 21 až FF a musí být uvedeny údaje z modu $ 06. U typ ů vozidel, 
které používají spojení k p řenosu údaj ů podle normy ISO 15765-4 „Road vehicles — Diagnostics on Controller Area 
Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems“, musí být podrobn ě vysv ětleny údaje z modu $ 
06 Test ID $ 00 až FF pro každý podporovaný identifikátor monitorování systému OBD.  
Tyto informace mohou být poskytnuty v podob ě následující tabulky:  
Konstruk ční 
část Chybový 
kód Strategie 
monitorování  Kritéria zjišt ění 
chyb  Kritéria pro 
aktivaci MI  Sekundární 
parametry  Stabilizace  Prokazovací zkou ­ 
ška 
Katalyzátor  P0420  Signály 
kyslíko ­
vých sond 
1 a 2  Rozdíl mezi 
signály 
sondy 1 
a sondy 2  Třetí cyklus  Otá čky 
a zatížení 
motoru, 
režim A/F, 
teplota kata ­
lyzátoru  nap ř. dva cykly 
typu 1 (jak je 
popsáno 
v p říloze III 
na řízení (ES) 
č. 692/2008 
nebo v p říloze 
XXI na řízení 
(EU) 
2017/1151)  nap ř. zkouška 
typu 1 (jak je 
popsáno 
v p říloze III 
na řízení (ES) 
č. 692/2008 
nebo v p říloze 
XXI na řízení 
(EU) 
2017/1151)  
3. INFORMACE POŽADOVANÉ PRO VÝROBU DIAGNOSTICKÝCH P ŘÍSTROJ Ů 
Aby se usnadnilo poskytování obecných diagnostických p řístroj ů pro opravny více zna ček, zp řístupní výrobci 
vozidel prost řednictvím svých internetových stránek týkajících se oprav informace uvedené v bodech 3.1 až 3.3. 
Uvedené informace musí zahrnovat všechny funkce diagnostických p řístroj ů a všechny odkazy na informace o opra ­
vách a pokyny k odstra ňování problém ů. P řístup k t ěmto informacím m ůže být podmín ěn zaplacením p řim ěřeného 
poplatku.  
3.1 Informace týkající se komunika čního protokolu  
Vyžadovány jsou následující informace, se řazené podle zna čky vozidla, modelu a varianty nebo podle jiného vhod ­
ného vymezení, nap ř. podle identifika čního čísla vozidla (VIN) nebo identifikace vozidla a systém ů: 
a) veškeré další systémy informací o protokolu pot řebné pro úplnou diagnostiku nad rámec standardních požadavk ů 
předepsaných v bod ě 4 p řílohy XI, v četn ě veškerých dalších informací o hardwarových a softwarových protoko ­
lech, stanovení parametr ů, funkce p řenosu, požadavk ů na údržbu v provozu či chybových stav ů;CS L 175/70 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
b) podrobné informace o zp ůsobu získání a vyhodnocení všech chybových kód ů, které nejsou v souladu se stan ­
dardními požadavky p ředepsanými v bod ě 4 p řílohy XI;  
c) seznam všech dostupných parametr ů živých dat v četn ě informací o úpravách a p řístupu;  
d) seznam všech dostupných funk čních zkoušek v četn ě aktivace nebo kontroly za řízení a prost ředk ů k jejich 
provedení;  
e) podrobnosti o tom, jak získat všechny informace o konstruk čních částech a provozním stavu, časová razítka, 
nevy řízené diagnostické chybové kódy a údaje „freeze frame“;  
f) vynulování parametr ů adaptivního u čení, kódování variant a nastavení náhradních díl ů, uživatelská nastavení;  
g) identifikace ECU a kódování variant;  
h) podrobnosti o tom, jak znovu nastavit provozní sv ětla; 
i) umíst ění diagnostického konektoru a podrobnosti o konektoru;  
j) identifikace kódu motoru.  
3.2 Zkouška a diagnostika konstruk čních částí monitorovaných systémem OBD  
Jsou požadovány tyto informace:  
a) popis zkoušek za ú čelem potvrzení jejich funk čnosti na úrovni konstruk čních částí či v rámci jejich zapojení;  
b) postup zkoušky zahrnující parametry zkoušky a informace o konstruk ční části;  
c) podrobnosti o p řipojení v četn ě minimálních a maximálních vstupních a výstupních hodnot a hodnot p ři jízd ě 
a zatížení;  
d) o čekávané hodnoty za ur čitých podmínek jízdy v četn ě volnob ěhu; 
e) elektrické hodnoty u konstruk ční části v jejím statickém a dynamickém stavu;  
f) hodnoty režimu poruchy u každého z výše uvedených p řípad ů; 
g) diagnostické sekvence režimu poruchy v četn ě strom ů poruchy a odstran ění poruchy prost řednictvím řízené 
diagnostiky.  
3.3 Údaje požadované k provedení opravy  
Jsou požadovány tyto informace:  
a) inicializace řídicí jednotky motoru (ECU) a konstruk čních částí (v p řípad ě provád ění vým ěny); 
b) inicializace nových nebo náhradních řídicích jednotek motoru (ECU) p řípadn ě s použitím (p ře-)programovacích 
metod typu „pass-through“.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/71
 
Dodatek 6  
Systém číslování certifikát ů ES schválení typu  
1. Oddíl 3 čísla ES schválení typu vydaného podle čl. 6 odst. 1 se skládá z čísla provád ěcího regula čního aktu či 
posledního pozm ěňujícího regula čního aktu použitelného na ES schválení typu. Za tímto číslem následuje jedno 
nebo n ěkolik písmen, která ozna čují jednotlivé kategorie podle tabulky 1.  
Písmeno  Emisní norma  Norma OBD  Kategorie a t řída 
vozidla  Motor  Datum 
provedení: 
nové typy  Datum 
provedení: 
nová vozidla  Poslední 
datum 
registrace  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 t řída I  zážehový, vzn ě­
tový  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 t řída II  zážehový, vzn ě­
tový  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 t řída III, 
N2 zážehový, vzn ě­
tový  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, vzn ě­
tový  1.1.2020  1.1.2021CS L 175/72 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Písmeno  Emisní norma  Norma OBD  Kategorie a t řída 
vozidla  Motor  Datum 
provedení: 
nové typy  Datum 
provedení: 
nová vozidla  Poslední 
datum 
registrace  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, vzn ě­
tový  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, vzn ě­
tový  1.1.2021  1.1.2022  
AX nepoužije 
se nepoužije 
se všechna 
vozidla  bateriový pln ě 
elektrický  1.9.2009  1.1.2011  
AY nepoužije 
se nepoužije 
se všechna 
vozidla  bateriový pln ě 
elektrický  1.9.2009  1.1.2011  
AZ nepoužije 
se nepoužije 
se všechna 
vozidla s certi ­
fikátem podle 
bodu 2.1.1 
přílohy I  zážehový, vzn ě­
tový  1.9.2009  1.1.2011  
Legenda:  
Norma OBD „Euro 6-1“ = požadavky na OBD Euro 6 v plném rozsahu, avšak s prozatímními mezními hodnotami OBD podle 
definice v bod ě 2.3.4 p řílohy XI a částe čně mén ě p řísné údaje o výkonu v provozu (IUPR).  
Norma OBD „Euro 6-2“ = požadavky na OBD Euro 6 v plném rozsahu, avšak s kone čnými mezními hodnotami OBD podle definice 
v bod ě 2.3.3 p řílohy XI. 
Emisní norma „Euro 6c“ = zkoušení emisí v reálném provozu pouze pro ú čely monitorování (bez použití nep řekro čitelných mezních 
hodnot emisí), jinak požadavky na emise Euro 6 v plném rozsahu. 
Emisní norma „Euro 6d-TEMP“ = zkoušení emisí v reálném provozu na základ ě p řechodných faktor ů shodnosti, jinak požadavky na 
emise Euro 6 v plném rozsahu. 
Emisní norma „Euro 6d“ = zkoušení emisí v reálném provozu na základ ě kone čných faktor ů shodnosti, jinak požadavky na emise 
Euro 6 v plném rozsahu.  
2. P ŘÍKLADY ČÍSEL CERTIFIKÁT Ů SCHVÁLENÍ TYPU  
2.1 Níže je uveden p říklad schválení typu Euro 6 pro lehká osobní vozidla podle emisní normy „Euro 6d“ a normy OBD 
„Euro 6-2“ ( čemuž odpovídají písmena AJ podle tabulky 1), které bylo vydáno Lucemburskem ( čemuž odpovídá kód 
e13). Schválení bylo ud ěleno podle základního na řízení (ES) č. 715/2007 a jeho provád ěcího na řízení (ES) č. 
xxx/2016 beze zm ěn. Jedná se o 17. schválení tohoto druhu bez jakéhokoli rozší ření, čemuž odpovídá čtvrtá část 
čísla certifikátu (0017) a jeho pátá část (00).  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Tento druhý p říklad uvádí schválení typu Euro 6 pro lehká užitková vozidla kategorie N1 t řídy II podle emisní 
normy „Euro 6d-TEMP“ a normy OBD „Euro 6-2“ ( čemuž odpovídají písmena AH podle tabulky 1), které bylo 
vydáno Rumunskem ( čemuž odpovídá kód e19). Schválení bylo ud ěleno podle základního na řízení (ES) č. 715/2007 
a jeho provád ěcích právních p ředpis ů naposledy pozm ěněných na řízením xyz/2018. Jedná se o první schválení 
tohoto druhu bez rozší ření, čemuž odpovídá čtvrtá část čísla certifikátu (0001) a jeho pátá část (00).  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/73
 
Dodatek 7
CS L 175/74 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 8a  
Zkušební protokol  
Zkušebním protokolem se rozumí zpráva vydaná technickou zkušebnou odpov ědnou za provedení zkoušek podle tohoto 
na řízení.  
Za každou interpola ční rodinu, jak je definována v bod ě 5.6 p řílohy XXI, se vyhotoví samostatný zkušební protokol.  
Pro zkoušku typu 1 a zkoušku korekce teploty okolí (ATCT) se jako minimum požadují alespo ň následující údaje, 
přicházejí-li v úvahu.  
Číslo PROTOKOLU 
ŽADATEL  
Výrobce  
ÚČEL ZKOUŠEK  Stanovení jízdního zatížení vozidla  
Zkoušený p ředm ět 
Zna čka :  
Typ  :  
ZÁV ĚR P ředm ět podrobený zkouškám spl ňuje požadavky uvedené v kolonce „ú čel zkoušek“.  
MÍSTO,  DD/MM/RRRR  
Poznámky:  
— Odkazy na p říslušná ustanovení na řízení (ES) č. 692/2008 jsou  zvýrazn ěny šed ě. 
— Odkazem „(ATCT)“ se rozumí: vztahuje se pouze na protokol o zkoušce korekce teploty okolí (ATCT).  
— Odkazem „(ne ATCT)“ se rozumí: není relevantní pro ú čely protokolu o zkoušce ATCT.  
— Žádný odkaz na „ATCT“ znamená: vztahuje se na protokol o zkou šce „typu 1“ i na protokol o zkoušce ATCT.  
Obecné poznámky:  
Existuje-li více variant (tzn. je-li uvedeno více odkaz ů), m ěla by ve zkušebním protokolu být popsána ta varianta, která by 
při zkouškách použita.  
Pokud tomu tak není, posta čí uvést na za čátku zkušebního protokolu jediný odkaz na informa ční dokument.  
Každá technická zkušebna m ůže dle vlastního uvážení doplnit více informací  
a) ve vztahu k zážehovým motor ům 
b) ve vztahu ke vzn ětovým motor ům 
1. POPIS ZKOUŠENÉHO VOZIDLA (VOZIDEL): VARIANTY HIGH, LOW A M (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
1.1 OBECNÉ ÚDAJE  
Čísla vozidla  :  Číslo prototypu a VINCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/75
 
Kategorie  
Příloha I dodatky 3 a 4 bod 0.4  : 
Po čet sedadel (v četn ě sedadla řidi če) 
Příloha I dodatek 3 bod 9.10.3  
a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.4  : 
Karoserie  
Příloha I dodatek 3 bod 9.1 a dopln ěk 
k dodatku 4 bod 1.6  : 
Hnací kola  
Příloha I dodatek 3 bod 1.3.3 a dopln ěk 
k dodatku 4 bod 1.7  : 
1.1.1  ARCHITEKTURA HNACÍHO ÚSTROJÍ  
Architektura hnacího ústrojí  :  spalovací motor, hybridní pohon, elektromotor nebo palivový 
článek  
1.1.2  SPALOVACÍ MOTOR (v p říslušných  p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý spalovací motor. 
Zna čka :  
Typ  
Příloha I dodatek 3 bod 3.1.1 a dopln ěk 
k dodatku 4 bod 1.10  : 
Princip činnosti  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.1  : dvoutakt/ čtyřtakt 
Po čet a uspo řádání válc ů 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.2  : 
Zdvihový objem motoru (cm  3 ) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.3  
a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.10.1  : 
Volnob ěžné otá čky motoru (min  –1 ) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.6  : + 
– 
Zvýšené volnob ěžné otá čky motoru 
(min  –1 ) (a)  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (ot./min.)  :  
Jmenovitý výkon motoru  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.8  
a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.10.4  : kW  p ři ot./min.  
Maximální netto to čivý moment  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.1.10  
a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.11.3  : Nm  p ři ot./min.CS L 175/76 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Mazivo motoru  :  Údaje dle výrobce (pokud je v informa čním dokumentu 
uvedeno více odkaz ů) 
Chladicí systém  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.7  : Typ: vzduch/voda/olej  
Izolace  :  materiál, množství, umíst ění, objem a hmotnost  
1.1.3  ZKUŠEBNÍ PALIVO pro zkoušku typu  1 (v p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každé zkušební palivo. 
Zna čka :  
Typ  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.2.1  
a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.10.3  : benzin E10 – motorová nafta B7 – LPG – NG – ...  
Hustota p ři 15 °C  
Díl čí p říloha 3 k p říloze XXI  : 
Obsah síry  
Díl čí p říloha 3 k p říloze XXI  : Pouze u motorové nafty B7 a benzinu E10  
Údaje dle výrobce Díl čí p říloha 3 
k p říloze XXI  : 
Číslo šarže  :  
Willansovy koeficienty (u spalovacích 
motor ů) pro emise CO  2 (gCO  2 /km)  : 
1.1.4  SYSTÉM DODÁVKY PALIVA  (v p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý systém dodávky paliva. 
Přímé vst řikování  :  ano/ne nebo popis  
Typ vozidla podle paliva  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.2.4  : jednopalivové / dvoupalivové / vícepalivové (flex fuel)  
Řídicí jednotka  
Ozna čení dílu  
Příloha I dodatek 3 bod  
3.2.4.2.9.3.1  : stejn ě jako v informa čním dokumentu  
Zkoušený software  
Příloha I dodatek 3 bod  
3.2.4.2.9.3.1.1  : na číst nap ř. pomocí skenovacího p řístroje  
Pr ůtokom ěr vzduchu  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.4.2.9.3.3  : 
Sk říň škrticí klapky  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.4.2.9.3.5  : 
Čidlo tlaku  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.4.3.4.11  :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/77
 
Vst řikovací čerpadlo  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.4.2.3  : 
Vst řikova č/vst řikova če 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.4.2.6  : 
1.1.5  SYSTÉM SÁNÍ (v p říslušných  p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý systém sání. 
Přepl ňování  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.8.1  : ano/ne 
zna čka a typ (  1 ) 
Mezichladi č 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.8.2  : ano/ne 
typ (vzduch-vzduch / vzduch-voda) (  1 ) 
Vzduchový filtr (prvek) (  1 ) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.8.4.2  : zna čka a typ  
Tlumi č sání (  1 ) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.8.4.3  : zna čka a typ  
1.1.6  VÝFUKOVÝ SYSTÉM A SYSTÉM PRO REGULACI EMISÍ ZP ŮSOBENÝCH  VYPA ŘOVÁNÍM (v p říslušných 
případech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý systém. 
První katalyzátor  
Příloha I dodatek 3 body 3.2.12.2.1.12  
a 3.2.12.2.1.13  : zna čka a ozna čení (  1 ) 
princip: t řícestný / oxida ční / zachycova č NOx / selektivní 
katalytická redukce  
Druhý katalyzátor  :  zna čka a ozna čení (  1 ) 
princip: t řícestný / oxida ční / zachycova č NOx / selektivní 
katalytická redukce  
Filtr pevných částic  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.12.2.6  : ano / ne / nepoužije se 
zna čka a ozna čení (  1 ) 
Ozna čení a umíst ění kyslíkové sondy / 
kyslíkových sond  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.12.2.2  : p řed katalyzátorem / za katalyzátorem  
Vst řikování vzduchu  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.12.2.3  : ano / ne / nepoužije se  
EGR (recirkulace výfukových plyn ů) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.12.2.4  : ano / ne / nepoužije se 
s chlazením / bez chlazení  
Systém pro regulaci emisí zp ůsobených 
vypa řováním  
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.12.2.5  : ano / ne / nepoužije se  
Ozna čení a umíst ění sondy/sond NOx  :  p řed/za  
Obecný popis (  1 ) 
Příloha I dodatek 3 bod 3.2.9.2  :CS L 175/78 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.1.7  ZA ŘÍZENÍ PRO AKUMULACI  TEPLA (v p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý systém akumulace tepla. 
Za řízení pro akumulaci tepla  :  ano/ne  
Tepelná kapacita (entalpie v J)  :  
Doba uvol ňování tepla (s)  :  
1.1.8  P ŘEVODOVÉ ÚSTROJÍ  (v p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každé p řevodové ústrojí. 
Převodovka  
Příloha I dodatek 3 bod 4.5.1 a dopln ěk 
k dodatku 4 bod 1.13.1  : manuální / automatická / s plynule m ěnitelným p řevodem  
Postup řazení rychlostí  
Primární režim  :  ano/ne 
normal/drive/eco/…  
Nejlepší režim z hlediska emisí CO  2 
a spot řeby paliva (p řipadá-li 
v úvahu)  : 
Nejhorší režim z hlediska emisí CO  2 
a spot řeby paliva (p řipadá-li 
v úvahu)  : 
Řídicí jednotka  :  
Mazivo p řevodovky  :  Údaje dle výrobce (pokud je v informa čním dokumentu 
uvedeno více odkaz ů) 
Pneumatiky  
Příloha I dodatek 3 bod 6.6 a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.14  
Zna čka :  
Typ  :  
Rozm ěry pneumatik (p řední/zadní)  
Příloha I dodatek 3 bod 6.6.1  : 
Obvod (m)  :  
Tlak v pneumatikách (kPa)  
Příloha I dodatek 3 bod 6.6.3  : 
Převodové pom ěry (R.T.), primární pom ěry (R.P.) a (rychlost vozidla (km/h)) / (otá čky motoru (1 000 
(min  –1 )) (V  1 000  ) u jednotlivých rychlostních pom ěrů (R.B.).  
Příloha I dodatek 3 bod 4.6 a dopln ěk k dodatku 4 bod 1.13.3  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9  ELEKTRICKÝ STROJ (v  p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý elektrický stroj. 
Zna čka :  
Typ  :  
Špi čkový výkon  :  
1.1.10  TRAK ČNÍ REESS (v p říslušných  p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý trak ční REESS. 
Zna čka :  
Typ  :  
Kapacita  :  
Jmenovité nap ětí :  
1.1.12  PALIVOVÝ ČLÁNEK  (v p říslušných p řípadech)  
Níže požadované údaje uve ďte zvláš ť pro každý palivový článek. 
Zna čka :  
Typ  :  
Maximální výkon  :  
Jmenovité nap ětí :  
1.1.13  VÝKONOVÁ ELEKTRONIKA  (v p říslušných p řípadech)  
M ůže se jednat o více než jedno výkonové elektronické za řízení (m ěni č hnací energie, nízkonap ěťový systém 
nebo nabíje č) 
Zna čka :  
Typ  :  
Výkon  :CS L 175/80 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2 POPIS VH ( VEHICLE HIGH ) (TYP 1) NEBO POPIS VOZIDLA (ATCT)  
1.2.1  HMOTNOST  
Zkušební hmotnost VH (kg)  :  
1.2.2  PARAMETRY JÍZDNÍHO ZATÍŽENÍ  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Energetická náro čnost cyklu (Ws)  
Příloha XXI bod 3.5.6  : 
Ozna čení protokolu o zkoušce jízdního 
zatížení  : 
1.2.3  PARAMETRY PRO VOLBU CYKL Ů 
Cyklus (bez snížení rychlosti)  :  T řída 1 / 2 / 3a / 3b  
Pom ěr jmenovitého výkonu k hmot ­
nosti v provozním stavu (PMR) 
(W/kg)  : (v p říslušných p řípadech)  
M ěření postupem s omezenou rych ­
lostí  
Příloha XXI díl čí p říloha 1 bod 9  : ano/ne  
Maximální rychlost vozidla  
Příloha I dodatek 3 bod 4.7  : 
Snížení rychlosti (v p říslušných 
případech)  : ano/ne  
Faktor snížení rychlosti f  dsc : 
Vzdálenost ujetá v rámci cyklu (m)  :  
Konstantní rychlost (v p řípad ě zkráce ­
ného zkušebního postupu)  : v p říslušných p řípadech  
1.2.4  BOD ŘAZENÍ RYCHLOSTNÍCH STUP ŇŮ (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Řazení rychlostních stup ňů :  Pr ům ěrný rychlostní stupe ň pro rychlost v ≥ 1 km/h, 
zaokrouhleno na čty ři desetinná místa  
1.3 POPIS VL ( VEHICLE LOW ) (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
1.3.1  HMOTNOST  
Zkušební hmotnost VL (kg)  :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/81
 
1.3.2  PARAMETRY JÍZDNÍHO ZATÍŽENÍ  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energetická náro čnost cyklu (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Ozna čení protokolu o zkoušce jízdního 
zatížení  : 
1.3.3  PARAMETRY PRO VOLBU CYKL Ů 
Cyklus (bez snížení rychlosti)  :  T řída 1 / 2 / 3a / 3b  
Pom ěr jmenovitého výkonu k hmot ­
nosti v provozním stavu (PMR) 
(W/kg)  : (v p říslušných p řípadech)  
M ěření postupem s omezenou rych ­
lostí  
Příloha XXI díl čí p říloha 1 bod 9  : ano/ne  
Maximální rychlost vozidla  
Příloha I dodatek 3 bod 4.7  : 
Snížení rychlosti (v p říslušných 
případech)  : ano/ne  
Faktor snížení rychlosti f  dsc : 
Vzdálenost ujetá v rámci cyklu (m)  :  
Konstantní rychlost (v p řípad ě zkráce ­
ného zkušebního postupu)  : v p říslušných p řípadech  
1.3.4  BOD ŘAZENÍ RYCHLOSTNÍCH STUP ŇŮ (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Řazení rychlostních stup ňů :  Pr ům ěrný rychlostní stupe ň pro rychlost v ≥ 1 km/h, 
zaokrouhleno na čty ři desetinná místa  
1.4 POPIS M ( VEHICLE M ) (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
1.4.1  HMOTNOST  
Zkušební hmotnost VL (kg)  :  
1.4.2  PARAMETRY JÍZDNÍHO ZATÍŽENÍ  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energetická náro čnost cyklu (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :CS L 175/82 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.4.3  PARAMETRY PRO VOLBU CYKL Ů 
Cyklus (bez snížení rychlosti)  :  T řída 1 / 2 / 3a / 3b  
Pom ěr jmenovitého výkonu k hmot ­
nosti v provozním stavu (PMR) 
(W/kg)  : (v p říslušných p řípadech)  
M ěření postupem s omezenou rych ­
lostí  
Příloha XXI díl čí p říloha 1 bod 9  : ano/ne  
Maximální rychlost vozidla  
Příloha I dodatek 3 bod 4.7  : 
Snížení rychlosti (v p říslušných 
případech)  : ano/ne  
Faktor snížení rychlosti f  dsc : 
Vzdálenost ujetá v rámci cyklu (m)  :  
Konstantní rychlost (v p řípad ě zkráce ­
ného zkušebního postupu)  : v p říslušných p řípadech  
1.4.4  BOD ŘAZENÍ RYCHLOSTNÍCH STUP ŇŮ (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Řazení rychlostních stup ňů :  Pr ům ěrný rychlostní stupe ň pro rychlost v ≥ 1 km/h, 
zaokrouhleno na čty ři desetinná místa  
2. VÝSLEDKY ZKOUŠEK  
2.1 ZKOUŠKA TYPU 1  NEBO ZKOUŠKA ATCT 
Metoda nastavení vozidlového dynamo ­
metru  : Pevn ě stanovený pr ůběh / iterativní / alternativní s vlastním 
cyklem zah řátí 
Provozní režim dynamometru  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 bod 1.2.4.2.2  ano/ne  
Režim dojezdu  
Příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.2.1.8.5  : ano/ne  
Dopl ňková stabilizace  :  ano/ne 
popis  
Faktory zhoršení  :  p řidělené / na základ ě zkoušky  
2.1.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle high ) (použití i pro ATCT)  
Datum zkoušek  :  (den/m ěsíc/rok)  
Místo zkoušky  :  
Výška spodní hrany chladicího ventilá ­
toru nad zemí (cm)  : 
Bo ční poloha st ředu ventilátoru (je-li 
zm ěněna na žádost výrobce)  : v ose vozidla / ...  
Vzdálenost od p řídě vozidla (cm)  :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/83
 
2.1.1.1  Emise zne čišťujících látek (v p říslušných p řípadech)  
2.1.1.1.1  Emise zne čišťujících látek u vozidel s alespo ň jedním spalovacím motorem, hybridních elektrických vozidel 
s jiným než externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky 
typu 1 v režimu nabíjení-udržování  
Údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za každý provozní režim podrobený zkouškám (primární režim 
nebo nejlepší režim nebo nejhorší režim, podle dané situace)  
Zkouška 1  
Zne čišťující látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Pevné částice 
(mg/km)  Po čet částic 
(#.10  11 /km)  
Nam ěřené hodnoty  
Faktory regenerace (Ki)(2) 
aditivní  
Faktory regenerace (Ki)(2) 
multiplika ční 
Faktory zhoršení (DF) 
aditivní  
Faktory zhoršení (DF) 
multiplika ční 
Kone čné hodnoty  
Mezní hodnoty  
(2) Viz protokol(y) týkající se rodiny 
s ohledem na Ki  : 
Typ 1/I provedeno pro stanovení Ki  :  díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83 (  1 ) 
( 1 ) Uve ďte hodící se.  
Zkouška 2 v p říslušných p řípadech: zjiš ťování CO  2 (d CO2 1 ) / zjiš ťování zne čišťujících látek (90 % mezních 
hodnot) / zjiš ťování obou hodnot  
Tentýž bod  
Zkouška 3 v p říslušných p řípadech: zjiš ťování CO  2 (d CO2 2 ) 
Tentýž bod  
2.1.1.1.2  Emise zne čišťujících látek u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 
1 v režimu nabíjení-vybíjení  
Zkouška 1  
Mezní hodnoty emisí zne čišťujících látek musí být spln ěny a údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za 
každý provedený zkušební cyklus.  
Zne čišťující látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Pevné částice 
(mg/km)  Po čet částic 
(#.10  11 /km)  
Nam ěřené hodnoty 
jednoho cyklu  
Mezní hodnoty jednoho 
cykluCS L 175/84 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech): zjiš ťování CO  2 (d CO2 1 ) / zjiš ťování zne čišťujících látek (90 % mezních 
hodnot) / zjiš ťování obou hodnot  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech): zjiš ťování CO  2 (d CO2 2 ) 
Tentýž bod  
2.1.1.1.3  EMISE ZNE ČIŠ ŤUJÍCÍCH LÁTEK U HYBRIDNÍCH ELEKTRICKÝCH VOZIDEL S EXTERNÍM NABÍJENÍM 
VÁŽENÉ FAKTOREM POUŽITÍ UF  
Zne čišťující látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Pevné částice 
(mg/km)  Po čet částic 
(#.10  11 /km)  
Vypo čtené hodnoty  
2.1.1.2  Emise CO  2 (v p říslušných p řípadech)  
2.1.1.2.1  Emise CO  2 u vozidel s alespo ň jedním spalovacím motorem, hybridních elektrických vozidel s jiným než 
externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 1 (ne 
ATCT) v režimu nabíjení-udržování  
Údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za každý provozní režim podrobený zkouškám (primární režim 
nebo nejlepší režim nebo nejhorší režim, podle dané situace)  
Zkouška 1  
Emise CO  2 Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Nam ěřená hodnota M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korek ční koeficient RCB: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktory regenerace (Ki) 
aditivní  
Faktory regenerace (Ki) 
multiplika ční 
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
Korekce ATCT (FCF) (  1 ) 
Do časné hodnoty M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklarovaná hodnota  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklarovaná hodnota  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: korek ční faktor rodiny pro ú čely korekce ohledn ě teplotních podmínek reprezentativních pro daný region 
(ATCT) 
Viz protokol(y) týkající se rodiny s ohledem na FCF 
( 2 ) korekce podle p řílohy XXI dodatku 2 díl čí p řílohy 6 tohoto na řízení pro vozidla se spalovacím motorem, K  CO2 pro 
hybridní elektrická vozidla  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod s d  CO2 2 
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bodCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/85
 
Záv ěr 
Emise CO  2 (g/km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Zpr ům ěrovaná hodnota M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Srovnaná hodnota M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Kone čné hodnoty M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2  Emise CO  2 ATCT u vozidel s alespo ň jedním spalovacím motorem, hybridních elektrických vozidel s jiným 
než externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 1 
(ATCT) v režimu nabíjení-udržování  
Zkouška p ři 14 °C (ATCT)  
Emise CO  2 (g/km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Nam ěřená hodnota M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korek ční koeficient RCB (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Záv ěr (ATCT)  
Emise CO  2 (g/km)  Kombinace  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korek ční faktor rodiny (FCF)  
2.1.1.2.3  Hmotnostní emise CO  2 u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení  
Zkouška 1:  
Hmotnostní emise CO  2 (g/km)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota M  CO2,CD  
Deklarovaná hodnota  
d CO2 1 
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod s d  CO2 2 
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Záv ěr 
Hmotnostní emise CO  2 (g/km)  Kombinace  
Zpr ům ěrovaná hodnota M  CO2,CD  
Kone čná hodnota M  CO2,CDCS L 175/86 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.1.2.4  Hmotnostní emise CO  2 u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením vážené faktorem použití 
UF 
Hmotnostní emise CO  2 (g/km)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota M  CO2,weighted  
2.1.1.3  SPOT ŘEBA PALIVA (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH, NE ATCT)  
2.1.1.3.1  Spot řeba paliva u vozidel s pouze spalovacím motorem, hybridních elektrických vozidel s jiným než 
externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-udržování  
Údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za každý provozní režim podrobený zkouškám (primární režim 
nebo nejlepší režim nebo nejhorší režim, podle dané situace)  
Spot řeba (l/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Kone čné hodnoty FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Vypo čtené ze srovnaných hodnot CO  2 
2.1.1.3.2  Spot řeba paliva u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v p řípad ě zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-vybíjení  
Zkouška 1:  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota FC  CD 
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Záv ěr 
Spot řeba paliva (l/100 km)  Kombinace  
Zpr ům ěrovaná hodnota FC  CD 
Kone čná hodnota FC  CD 
2.1.1.3.3  Spot řeba paliva u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením vážená faktorem použití UF  
Spot řeba paliva (l/100 km)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota FC  weighted  
2.1.1.3.4  Spot řeba paliva u hybridních vozidel s palivovými články s jiným než externím nabíjením v p řípad ě 
zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování  
Údaje v tomto oddíle je t řeba uvést zvláš ť za každý provozní režim podrobený zkouškám (primární režim 
nebo nejlepší režim nebo nejhorší režim, podle dané situace)  
Spot řeba (kg/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Nam ěřené hodnotyCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/87
 
Spot řeba (kg/100 km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi 
vysoká 
hodnota  Kombinace  
Korek ční koeficient RCB  
Kone čné hodnoty FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  AK ČNÍ DOSAHY (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
2.1.1.4.1  Ak ční dosahy u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením (v p říslušných p řípadech)  
2.1.1.4.1.1  Elektrický ak ční dosah na baterii  
Zkouška 1  
AER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Nam ěřené nebo vypo čtené hodnoty AER  
Deklarovaná hodnota  —  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Záv ěr 
AER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Zpr ům ěrovaná hodnota AER (v p říslušných 
případech)  
Kone čné hodnoty AER  
2.1.1.4.1.2  Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii  
EAER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Kone čné hodnoty EAER  
2.1.1.4.1.3  Skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení  
R CDA (km)  Kombinace  
Kone čná hodnota R  CDA 
2.1.1.4.1.4  Ak ční dosah v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení  
Zkouška 1  
R CDC (km)  Kombinace  
Kone čná hodnota R  CDC 
Indexové číslo p řechodového cyklu  
REEC potvrzovacího cyklu (%)CS L 175/88 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
2.1.1.4.2  Ak ční dosahy u výhradn ě elektrických vozidel – ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu (v p říslušných 
případech)  
Zkouška 1  
PER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Vypo čtené hodnoty PER  
Deklarovaná hodnota  —  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Záv ěr 
PER (km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Zpr ům ěrovaná hodnota PER  
Kone čné hodnoty PER  
2.1.1.5  SPOT ŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
2.1.1.5.1  Spot řeba elektrické energie u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením (v p říslušných 
případech)  
2.1.1.5.1.1  Spot řeba elektrické energie EC  
EC (Wh/km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  M ěstský 
provoz  Kombinovaný 
provoz  
Kone čné hodnoty EC  
2.1.1.5.1.2  Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití UF  
Zkouška 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota EC  AC,CD  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bodCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/89
 
Záv ěr (v p říslušných p řípadech)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinace  
Zpr ům ěrovaná hodnota EC  AC,CD  
Kone čná hodnota  
2.1.1.5.1.3.  Spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití UF  
Zkouška 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinace  
Vypo čtená hodnota EC  AC,weighted  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Záv ěr (v p říslušných p řípadech)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinace  
Zpr ům ěrovaná hodnota EC  AC,weighted  
Kone čná hodnota  
2.1.1.5.2.  Spot řeba elektrické energie u výhradn ě elektrických vozidel (v p říslušných p řípadech)  
Zkouška 1  
EC (Wh/km)  M ěstský provoz  Kombinovaný 
provoz  
Vypo čtené hodnoty EC  
Deklarovaná hodnota  —  
Zkouška 2 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
Zkouška 3 (v p říslušných p řípadech)  
Tentýž bod  
EC (Wh/km)  Nízká 
hodnota  St řední 
hodnota  Vysoká 
hodnota  Velmi vysoká 
hodnota  M ěstský 
provoz  Kombinovaný 
provoz  
Zpr ům ěrovaná hodnota 
EC 
Kone čné hodnoty EC  
2.1.2  NÍZKÁ ÚROVE Ň (VL –  VEHICLE LOW ) (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Opakujte bod 2.1.1.CS L 175/90 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.3  ST ŘEDNÍ ÚROVE Ň (VM –  VEHICLE M ) (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Opakujte bod 2.1.1.  
2.1.4  KONE ČNÉ HODNOTY NORMOVANÝCH EMISÍ (V P ŘÍSLUŠNÝCH P ŘÍPADECH)  
Zne čišťující látky  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Nejvyšší hodnoty (  1 ) 
( 1 ) pro každou zne čišťující látku v rámci všech výsledk ů zkoušek VH, VL (v p říslušných p řípadech) a VIM (v p říslušných 
případech)  
2.2 ZKOUŠKA  TYPU 2 (a) (ne ATCT)  
Zahrnuty jsou údaje o emisích požadované p ři technických prohlídkách  
Zkouška  CO (% obj.)  Lambda  Otá čky motoru (min  –1 ) Teplota oleje (°C)  
Volnob ěžné otá čky —  
Zvýšené volnob ěžné 
otá čky 
2.3 ZKOUŠKA  TYPU 3 (a) (ne ATCT)  
Emise plyn ů z klikové sk řín ě do ovzduší: žádné  
2.4 ZKOUŠKA  TYPU 4 (a) (ne ATCT) 
Viz protokol(y)  :  
2.5 ZKOUŠKA  TYPU 5 (ne ATCT) 
Viz protokol(y) týkající se rodiny 
s ohledem na životnost  : 
Cyklus typu 1/I pro zkoušky normova ­
ných emisí  : díl čí p říloha 4 k p říloze XXI nebo p ředpis EHK OSN č. 83 (  1 ) 
( 1 ) Uve ďte hodící se.  
2.6 ZKOUŠKA EMISÍ  V REÁLNÉM PROVOZU (RDE) (ne ATCT) 
Číslo rodiny podle RDE  :  MSxxxx  
Viz protokol(y) týkající se rodiny  :  
2.7 ZKOUŠKA  TYPU 6 (a) (ne ATCT) 
Datum zkoušek  :  (den/m ěsíc/rok)  
Místo zkoušek  :  
Zp ůsob nastavení vozidlového dynamo ­
metru  : dojezd (odkaz – jízdní zatížení)  
Setrva čná hmotnost (kg)  :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/91
 
V p řípad ě odchylky od vozidla typu 1  :  
Pneumatiky  :  
Zna čka :  
Typ  :  
Rozm ěry pneumatik (p řední/zadní)  :  
Obvod (m)  :  
Tlak v pneumatikách (kPa)  :  
Zne čišťující látky  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Zkouška  1 
2 
3 
Pr ům ěrná hodnota  
Mezní hodnota  
2.8 PALUBNÍ DIAGNOSTICKÝ SYSTÉM (ne  ATCT) 
Viz protokol(y) týkající se rodiny  :  
2.9 ZKOUŠKA OPACITY  KOU ŘE (b) (ne ATCT)  
2.9.1  ZKOUŠKA P ŘI USTÁLENÝCH OTÁ ČKÁCH  
Viz protokol(y) týkající se rodiny  :  
2.9.2  ZKOUŠKA P ŘI VOLNÉ AKCELERACI  
Nam ěřená hodnota absorpce (m  –1 ) :  
Korigovaná hodnota absorpce (m  –1 ) :  
2.10  VÝKON MOTORU (ne  ATCT) 
Viz protokol(y) týkající se rodiny  :  
2.11  INFORMACE OHLEDN Ě TEPLOTY TÝKAJÍCÍ SE VH ( VEHICLE HIGH ) 
Teplota chladicí kapaliny motoru na konci doby odstavení (°C)  
díl čí p říloha 6a bod 3.9.2  : 
Pr ům ěrná teplota odstavného místa za poslední 3 hodiny (°C)  
díl čí p říloha 6a bod 3.9.2  :CS L 175/92 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Rozdíl mezi kone čnou teplotou chladicí kapaliny motoru 
a pr ům ěrnou teplotou odstavného místa za poslední 3 hodiny 
Δ T_ATCT  (°C) 
díl čí p říloha 6a bod 3.9.3  : 
Minimální doba odstavení t  soak_ATCT  (s) 
díl čí p říloha 6a bod 3.9.1  : 
Umíst ění čidla teploty  
díl čí p říloha 6a bod 3.9.5  : 
Příloha zkušebního protokolu (neplatí pro zkoušku ATCT a výhradn ě elektrická vozidla),  
1 – V elektronické podob ě – všechny vstupní údaje pro srovnávací nástroj podle bodu 2.4 p řílohy 1 provád ěcích 
na řízení (EU) 2017/1152 a (EU) 2017/1153.  
Ozna čení vstupního souboru: …  
2 – Výstup Co2mpas:  
3 – Výsledky zkoušek NEDC (v p říslušných p řípadech)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/93
 
Dodatek 8b  
Protokol o zkoušce jízdního zatížení  
Pro zkoušku, jejímž ú čelem je stanovení jízdního zatížení, se jako minimum požadují alespo ň následující údaje, p řichá ­
zejí-li v úvahu.  
Číslo PROTOKOLU 
ŽADATEL  
Výrobce  
ÚČEL ZKOUŠEK  Stanovení jízdního zatížení vozidla  
Zkoušený p ředm ět 
Zna čka :  
Typ  :  
ZÁV ĚR P ředm ět podrobený zkouškám spl ňuje požadavky uvedené v kolonce „ú čel zkoušek“.  
MÍSTO,  DD/MM/RRRR  
1. DOT ČENÉ VOZIDLO / DOT ČENÁ VOZIDLA  
Dot čená zna čka / dot čené zna čky :  
Dot čený typ / dot čené typy  :  
Obchodní název  :  
Maximální rychlost (km/h)  :  
Hnací náprava/nápravy  :  
2. POPIS ZKOUŠENÝCH VOZIDEL  
2.1 OBECN Ě 
Neprovádí-li se interpolace: popíše se vozidlo, které z hlediska energetické náro čnosti p ředstavuje nejnep řízniv ější 
případ.  
2.1.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Zna čka :  
Typ  :  
Verze  :  
Energetická náro čnost cyklu za úplný 
cyklus WLTC t řídy 3, nezávisle na t řídě 
vozidla  : 
Odchylka ze sériové výroby  :  
Po čet ujetých kilometr ů :CS L 175/94 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.2  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Zna čka :  
Typ  :  
Verze  :  
Energetická náro čnost cyklu za úplný 
cyklus WLTC t řídy 3, nezávisle na t řídě 
vozidla  : (4 až 35 % na základ ě H R ) 
Odchylka ze sériové výroby  :  
Po čet ujetých kilometr ů :  
2.1.3  Reprezentativní vozidlo rodiny podle matice jízdního zatížení (v p říslušných p řípadech)  
Zna čka :  
Typ  :  
Verze  :  
Energetická náro čnost cyklu za úplný 
cyklus WLTC  : 
Odchylka ze sériové výroby  :  
Po čet ujetých kilometr ů :  
2.2 HMOTNOSTI  
2.2.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Zkušební hmotnost (kg)  :  
Pr ům ěrná hmotnost m  av (kg) :  (pr ům ěr p řed zkouškou a po ní)  
Rota ční hmotnost m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) nebo nam ěřená hodnota  
Rozložení hmotnosti  
vp ředu :  
vzadu  :  
2.2.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Pro úrove ň VL uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.2.1  
2.2.3  Reprezentativní vozidlo rodiny podle matice jízdního zatížení (v p říslušných p řípadech)  
Zkušební hmotnost (kg)  :  
Pr ům ěrná hmotnost m  av (kg) :  (pr ům ěr p řed zkouškou a po ní)  
Maximální technicky p řípustná hmotnost 
naloženého vozidla ( ≥ 3 000 kg)  :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/95
 
Odhadovaný aritmetický pr ům ěr hmot ­
nosti nepovinného vybavení  : 
Rozložení hmotnosti  
vp ředu :  
vzadu  :  
2.3 PNEUMATIKY  
2.3.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Ozna čení rozm ěru :  p řední/zadní (pokud se liší)  
Zna čka :  p řední/zadní (pokud se liší)  
Typ  :  p řední/zadní (pokud se liší)  
Valivý odpor (kgf/1 000 kg)  
vp ředu :  
vzadu  :  
Tlak vp ředu (kPa)  :  
Tlak vzadu (kPa)  :  
2.3.2  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Pro úrove ň VL uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.3.1  
2.3.3  Reprezentativní vozidlo rodiny podle matice jízdního zatížení (v p říslušných p řípadech)  
Pro reprezentativní vozidlo uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.3.1  
2.4 KAROSERIE  
2.4.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Typ  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Verze  :  
Aerodynamická za řízení  
Pohyblivé aerodynamické části karo ­
serie  : ano/ne (pokud ano, p řipojte seznam)  
Seznam namontovaných aerodyna ­
mických za řízení  : 
2.4.2  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Pro úrove ň VL uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.4.1 
Delta (C  d *A f ) LH ve srovnání s VH  :CS L 175/96 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.4.3  Reprezentativní vozidlo rodiny podle matice jízdního zatížení (v p říslušných p řípadech)  
Popis tvaru karoserie  :  Sk říň ve tvaru kvádru (nelze-li ur čit žádný reprezentativní tvar 
karoserie úplného vozidla)  
Pro reprezentativní vozidlo uve ďte p řípadn ě stejné údaje jako podle bodu 2.4.1 
Čelní plocha A  fr : 
2.5 HNACÍ ÚSTROJÍ  
2.5.1  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Kód motoru  :  
Druh p řevodovky  :  manuální, automatická, s plynule m ěnitelným p řevodem  
Model p řevodovky 
(kódy výrobce)  : (jmenovitý to čivý moment a po čet spojek → je t řeba uvést v infor ­
ma čním dokumentu)  
Dot čené modely p řevodovky 
(kódy výrobce)  : 
Otá čky motoru v pom ěru k rychlosti 
vozidla  : Rychlostní stupe ň P řevodový pom ěr Pom ěr N/V  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektrický stroj / elektrické stroje 
v poloze N  : nepoužije se (žádný elektrický stroj ani režim dojezdu)  
Druh a po čet elektrických stroj ů :  druh konstrukce: asynchronní/synchronní…  
Druh chladicího média  :  vzduch, kapalina, …  
2.5.2.  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Pro úrove ň VL uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.5.1  
2.6 VÝSLEDKY ZKOUŠEK  
2.6.1.  Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
Datum zkoušek  :  dd/mm/rrrrCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/97
 
NA SILNICI  (P říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4)  
Zkušební metoda  :  dojezdová metoda  (p říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.3) 
nebo metoda m ěření to čivého momentu  (p říloha XXI díl čí p říloha 4 bod  
4.4)  
Zkušební za řízení (název / místo / ozna ­ 
čení zkušební dráhy)  : 
Režim dojezdu  :  ano/ne  
Se řízení kol  :  hodnoty sbíhavosti a odklonu kol  
Maximální referen ční rychlost (km/h)  
příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.2.4.1.2  : 
Anemometrie  :  stacionární 
nebo ve vozidle: vliv anemometrie (c  d *A) a p řípadná korekce  
Číslo úseku/úsek ů :  
Vítr :  pr ům ěrné a nejvyšší hodnoty a sm ěr vzhledem ke sm ěru zkušební dráhy  
Tlak vzduchu  :  
Teplota (st řední hodnota)  :  
Korekce v ětru :  ano/ne  
Úprava tlaku v pneumatikách  :  ano/ne  
Předb ěžné výsledky  :  Metoda to čivého momentu: 
c0= 
c1= 
c2= 
Dojezdová metoda: 
f0 
f1 
f2 
Kone čné výsledky  Metoda to čivého momentu: 
c0= 
c1= 
c2= 
a 
f0= 
f1= 
f2= 
Dojezdová metoda: 
f0= 
f1= 
f2=CS L 175/98 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
nebo  
METODA AERODYNAMICKÉHO TUNELU  (P říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 6)  
Zkušební za řízení (název / místo / ozna ­ 
čení dynamometru)  : 
Kvalifikace za řízení  :  ozna čení a datum protokolu  
Dynamometr  
Druh dynamometru  :  pásový nebo vozidlový dynamometr  
Metoda  :  metoda stabilizované rychlosti nebo decelera ční metoda  
Zah řívání  :  zah řívání na dynamometru nebo jízdou vozidla  
Korekce válcové k řivky  
(p říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 6.6.3)  : (pro vozidlový dynamometr, v p říslušných p řípadech)  
Metoda nastavení vozidlového dyna ­
mometru  : Pevn ě stanovený pr ůběh / iterativní / alternativní s vlastním cyklem 
zah řátí 
Nam ěřený koeficient aerodynamického 
odporu vynásobený čelní plochou  : Rychlost (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Výsledek  :  f0= 
f1= 
f2= 
nebo  
MATICE JÍZDNÍHO ZATÍŽENÍ  (P říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 5)  
Zkušební metoda  :  dojezdová metoda  (p říloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.3) 
nebo metoda m ěření to čivého momentu  (p říloha XXI díl čí p říloha 4 bod  
4.4)  
Zkušební za řízení (název / místo / ozna ­ 
čení zkušební dráhy)  : 
Režim dojezdu  :  ano/ne  
Se řízení kol  :  hodnoty sbíhavosti a odklonu kol  
Maximální referen ční rychlost (km/h)  
příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.2.4.1.2  : 
Anemometrie  :  stacionární 
nebo ve vozidle: vliv anemometrie (cd*A) a p řípadná korekce  
Číslo úseku/úsek ů :  
Vítr :  pr ům ěrné a nejvyšší hodnoty a sm ěr vzhledem ke sm ěru zkušební dráhy  
Tlak vzduchu  :  
Teplota (st řední hodnota)  :  
Korekce v ětru :  ano/ne  
Úprava tlaku v pneumatikách  :  ano/neCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/99
 
Předb ěžné výsledky  :  Metoda to čivého momentu: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Dojezdová metoda: 
f0r 
f1r 
f2r 
Kone čné výsledky  Metoda to čivého momentu: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
a 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Dojezdová metoda: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2  Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) 
Pro úrove ň VL uve ďte stejné údaje jako podle bodu 2.6.1CS L 175/100 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 8c  
Vzor záznamového archu zkoušky  
„Záznamovým archem zkoušky“ se rozumí dokument obsahující údaje ze zkoušky, které se zaznamenávají, avšak nejsou 
uvád ěny ve zkušebním protokolu.  
Záznamový arch / záznamové archy zkoušky uchovává technická zkušebna nebo výrobce po dobu nejmén ě 10 let.  
Záznamový arch zkoušky musí obsahovat alespo ň následující údaje, p řicházejí-li v úvahu. 
Parametry nastavitelného se řízení kol  
Příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.2.1.8.3  : 
Koeficienty c0, c1 a c2  :  c0=  
c1= 
c2= 
Doby dojezdu nam ěřené na vozidlovém dynamometru  
Příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 4.4.4  : Rychlost vozidla (km/h)  Doba dojezdu (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05  
Přídavná zát ěž, kterou lze na vozidlo nebo do n ěj umístit za 
účelem zamezení prokluzu pneumatik  
Příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 7.1.1.1.1  : hmotnost (kg) 
na/ve vozidle  
Doby dojezdu po provedení postupu dojezdu vozidla podle 
bodu 4.3.1.3 díl čí p řílohy 4 k p říloze XXI  
Příloha XXI díl čí p říloha 4 bod 8.2.4.2  : 
Rychlost vozidla (km/h)  Doba dojezdu (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/101
 
Účinnost konvertoru NO  x 
Udávané koncentrace (a), (b), (c), (d) a koncentrace za 
podmínky, kdy je analyzátor NOx v režimu NO se řízen tak, 
aby kalibra ční plyn neprocházel konvertorem  
Příloha XXI díl čí p říloha 5 bod 5.5  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Koncentrace v režimu NO =  
Skute čně ujetá dráha vozidla  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 body 1.2.6.4.6 a 1.2.12.6  : 
V p řípad ě vozidel s manuální p řevodovkou, kdy není možno 
dodržet stanovenou k řivku cyklu:  
Odchylky od jízdního cyklu  :  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 bod 1.2.6.5.1  
Indexy jízdní k řivky:  
Následující indexy se vypo čtou podle SAE J2951 (revize 
z ledna 2014):  
(a) ER : Energy Rating (hodnocení ohledn ě energetické 
náro čnosti)  : 
(b) DR : Distance Rating (hodnocení ohledn ě ujeté 
vzdálenosti)  : 
(c) EER : Energy Economy Rating (hodnocení ohledn ě 
energetické úspornosti)  : 
(d) ASCR : Absolute Speed Change Rating (hodnocení 
ohledn ě absolutní zm ěny rychlosti)  : 
(e) IWR : Inertial Work Rating (hodnocení ohledn ě 
iner ční práce)  : 
(f) RMSSE : Root Mean Squared Speed Error (kvadratický 
pr ům ěr chyby rychlosti)  : 
Příloha XXI díl čí p říloha 6 body 1.2.8.5 a 7  
Vážení filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic  
Filtr p řed zkouškou  :  
Filtr po zkoušce  :  
Referen ční filtr  :  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 body 1.2.10.1.2 a 1.2.14.3.1  
Obsah jednotlivých slou čenin zm ěřený po stabilizaci m ěřicího 
za řízení  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 bod 1.2.14.2.8  : 
Stanovení faktoru regenerace  
Po čet cykl ů mezi dv ěma cykly WLTC, kdy dochází k regene ­
raci (D)  : 
Po čet cykl ů, p ři nichž se m ěří emise (n)  :  
Nam ěřená hodnota hmotnostních emisí (M ′ sij ) za každou slou ­ 
čeninu (i) za každý cyklus (j)  : 
Příloha XXI díl čí p říloha 6 dodatek 1 bod 2.1.3  
Stanovení faktoru regenerace  
Po čet p říslušných zkušebních cykl ů (d) m ěřených p ři úplné 
regeneraci  : 
Příloha XXI díl čí p říloha 6 dodatek 1 bod 2.2.6CS L 175/102 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Stanovení faktoru regenerace  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
Příloha XXI díl čí p říloha 6 dodatek 1 bod 3.1.1  
ATCT  
Teplota a vlhkost vzduchu ve zkušební komo ře m ěřené na 
výstupu chladicího ventilátoru vozidla s minimální frekvencí 
1 Hz  : požadovaná teplota = T  reg 
Příloha XXI díl čí p říloha 6a bod 3.2.1.1  skute čná teplota 
±3 °C na za čátku zkoušky 
±5 °C b ěhem zkoušky  
Teplota v odstavném míst ě m ěřená pr ůběžn ě, s minimální 
frekvencí 1 Hz  : požadovaná teplota = T  reg 
Příloha XXI díl čí p říloha 6a bod 3.2.2.1  skute čná teplota 
±3 °C na za čátku zkoušky 
±5 °C b ěhem zkoušky  
Doba pro p řemíst ění z fáze stabilizování na odstavné místo  
Příloha XXI díl čí p říloha 6a bod 3.6.2  : ≤ 10 minut  
Doba uplynulá od ukon čení zkoušky typu 1 do provedení 
postupu vychladnutí  : ≤ 10 minut  
Nam ěřená doba odstavení se zaznamená do všech p říslušných 
záznamových arch ů zkoušky.  
Příloha XXI díl čí p říloha 6a bod 3.9.2  : doba uplynulá od zm ěření kone čné teploty do 
ukon čení zkoušky typu 1 p ři dosažení 23 °CCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/103
 
PŘÍLOHA II  
SHODNOST V PROVOZU  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha stanoví požadavky na shodnost v provozu u vozidel, jejichž typ je schválen podle tohoto na řízení, 
z hlediska výfukových emisí a palubní diagnostiky (v četn ě IUPR  M ). 
2. POŽADAVKY  
Požadavky na shodnost v provozu jsou uvedeny v bod ě 9 a v dodatcích 3, 4 a 5 k p ředpisu EHK OSN č. 83, 
přičemž platí výjimky popsané v následujících bodech.  
2.1 Bod 9.2.1 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vykládá takto:  
Kontrolu shodnosti vozidel v provozu provádí schvalovací orgán na základ ě všech vhodných informací, které má 
výrobce, a to stejnými postupy, jako jsou postupy pro shodnost výroby stanovené v čl. 12 odst. 1 a 2 sm ěrnice 
2007/46/ES a v bodech 1 a 2 p řílohy X uvedené sm ěrnice. Zprávy o monitorování v provozu p ředkládané 
výrobcem se doplní informacemi z p řípadných kontrolních zkoušek provedených schvalovacím orgánem nebo 
členským státem, jsou-li takové informace schvalovacímu orgánu poskytnuty.  
2.2 V bod ě 9.3.5.2 p ředpisu EHK OSN č. 83 se dopl ňuje nový pododstavec, který zní:  
„… 
Z požadavk ů na minimální IUPR, stejn ě jako z povinnosti doložit jejich spln ění schvalovacímu orgánu jsou vy ňata 
vozidla vyráb ěná v malých sériích čítajících mén ě než 1 000 vozidel v rámci jedné rodiny OBD.“  
2.3 Odkazem na „smluvní strany“ se rozumí odkaz na „ členské státy“.  
2.4 V dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se bod 2.6 nahrazuje tímto:  
Vozidlo musí být stejného typu jako vozidlo, které bylo typov ě schváleno podle tohoto na řízení a pro které bylo 
vystaveno prohlášení o shod ě podle sm ěrnice 2007/46/ES. Musí být zaregistrováno a používáno v rámci Unie.  
2.5 Odkazem na „dohodu z roku 1958“ uvedeným v bod ě 2.2 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz 
na sm ěrnici 2007/46/ES.  
2.6 V dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se bod 2.6 nahrazuje tímto:  
Obsah olova a síry ve vzorku paliva odebraném z nádrže vozidla musí odpovídat platným normám stanoveným 
sm ěrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES (  1 ) a nesmí být shledány žádné d ůkazy o chybném tankování. 
Kontroly lze provád ět ve výfukovém potrubí.  
2.7 Odkazem na „zkoušky emisí podle p řílohy 4a“ uvedeným v bod ě 4.1 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se 
rozumí odkaz na „zkoušky emisí provád ěné podle p řílohy XXI tohoto na řízení“.  
2.8 Odkazem na „odstavec 6.3 p řílohy 4a“ uvedeným v bod ě 4.1 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí 
odkaz na „bod 1.2.6 díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI tohoto na řízení“.CS L 175/104 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 140, 5.6.2009, s. 88.
 2.9. Odkazem na „dohodu z roku 1958“ uvedeným v bod ě 4.4 dodatku 3 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz 
na „ čl. 13 odst. 1 nebo 2 sm ěrnice 2007/46/ES“.  
2.10. Odkazem na „mezní hodnoty uvedené v tabulce 1 v odstavci 5.3.1.4“ uvedeným v bod ě 3.2.1, bod ě 4.2 a v 
poznámkách pod čarou 1 a 2 dodatku 4 k p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na tabulku 1 v p říloze 
I na řízení (ES) č. 715/2007.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/105
 
PŘÍLOHA III  
VyhrazenoCS L 175/106 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA IIIA  
OV ĚŘOVÁNÍ EMISÍ V REÁLNÉM PROVOZU  
1. ÚVOD, DEFINICE A ZKRATKY  
1.1 Úvod  
Tato p říloha popisuje postup ov ěřování výkonnosti lehkých osobních vozidel a užitkových vozidel z hlediska 
emisí v reálném provozu.  
1.2 Definice  
1.2.1 „ Přesností “ se rozumí rozdíl mezi m ěřenou či vypo čtenou hodnotou a ov ěřitelnou referen ční hodnotou.  
1.2.2 „ Analyzátorem “ se rozumí jakýkoli m ěřicí p řístroj, který není sou částí vozidla, ale je do n ěj namontován za 
účelem stanovení koncentrace či množství plynných zne čišťujících látek nebo zne čišťujících částic.  
1.2.3 „ Pr ůsečíkem “ regresní p římky ( a 0 ) s osou se rozumí:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kde:  
a 1 je sklon regresní p římky  
x je st řední hodnota referen čního parametru  
y je st řední hodnota parametru, který má být ov ěřen 
1.2.4 „ Kalibrací “ se rozumí proces se řízení reakce analyzátoru, pr ůtokom ěru, čidla nebo signálu tak, aby jejich výstup 
souhlasil s jedním či více referen čními signály.  
1.2.5 „ Koeficientem ur čení“ (r 2 ) se rozumí:  
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
kde:  
a 0 je pr ůse čík lineární regresní p římky s osou  
a 1 je sklon lineární regresní p římky  
x i je m ěřená referen ční hodnota  
y i je m ěřená hodnota parametru, který má být ov ěřen 
y je st řední hodnota parametru, který má být ov ěřen 
n je po čet hodnotCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/107
 
1.2.6 „ Křížovým korela čním koeficientem “ (r) se rozumí:  
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
kde:  
x i je m ěřená referen ční hodnota  
y i je m ěřená hodnota parametru, který má být ov ěřen 
x je st řední referen ční hodnota  
y je st řední hodnota parametru, který má být ov ěřen 
n je po čet hodnot  
1.2.7 „ Dobou zpožd ění“ se rozumí doba od p řepnutí toku plynu ( t 0 ) do okamžiku, kdy reakce dosáhne 10 procent 
(t 10 ) kone čné hodnoty ode čtu. 
1.2.8 „ Údaji a signály řídicí jednotky motoru (ECU) “ se rozum ějí veškeré informace o vozidle a signály vozidla, které 
byly zaznamenány ze sít ě vozidla pomocí protokol ů podle bodu 3.4.5 dodatku 1.  
1.2.9 „ Řídicí jednotkou motoru “ se rozumí elektronická jednotka, která řídí r ůzné ovládací prvky, a zaru čuje tak 
optimální výkon hnacího ústrojí.  
1.2.10 „ Emisemi “ nebo také „ složkami “, „zne čišťujícími složkami “ nebo „ emisemi zne čišťujících látek “ se rozum ějí regulované 
plynné či částicové složky výfukových plyn ů. 
1.2.11 „ Výfukovými plyny “ se rozum ějí celkové emise všech plynných či částicových složek vypoušt ěných z výfukového 
otvoru nebo výfuku v d ůsledku spalování paliva ve spalovacím motoru vozidla.  
1.2.12 „ Emisemi z výfuku “ se rozum ějí emise částic, které jsou charakterizovány jako pevné částice a po čtem částic, 
a emise plynných složek z výfuku vozidla.  
1.2.13 „ Plným rozsahem stupnice “ se rozumí plný rozsah analyzátoru, pr ůtokom ěru nebo čidla udaný výrobcem 
za řízení. Pokud se pro m ěření používá díl čí rozsah analyzátoru, pr ůtokom ěru nebo čidla, rozumí se plným 
rozsahem stupnice maximální hodnota ode čtu. 
1.2.14 „ Faktorem odezvy na uhlovodíky “ pro ur čitý druh uhlovodíku se rozumí pom ěr mezi ode čtem z plamenoioni ­
za čního detektoru (FID) a koncentrací zvažovaného druhu uhlovodíku ve válci s referen čním plynem, vyjád ­ 
řený jako ppmC  1 . 
1.2.15 „ Údržbou v ětšího rozsahu “ se rozumí úprava, oprava či nahrazení analyzátoru, pr ůtokom ěru nebo čidla, které by 
mohly mít vliv na p řesnost m ěření. 
1.2.16 „ Šumem “ se rozumí dvojnásobek kvadratického pr ům ěru hodnoty deseti standardních odchylek, p řičemž každá 
z nich je vypo čtena z odezev na nulu m ěřených p ři konstantní frekvenci zaznamenávání alespo ň 1,0 Hz po 
dobu 30 sekund.  
1.2.17 „ Nemethanovými uhlovodíky “ (NMHC) se rozum ějí všechny uhlovodíky (THC) krom ě methanu (CH  4 ).CS L 175/108 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.18 „ Po čtem částic “ se rozumí celkový po čet pevných částic vypoušt ěných z výfuku vozidla stanovený m ěřením 
podle tohoto na řízení, jehož ú čelem je posoudit soulad s mezními hodnotami emisí Euro 6 definovanými 
v tabulce 2 p řílohy I na řízení č. 715/2007.  
1.2.19 „ Precizností “ se rozumí 2,5násobek sm ěrodatné odchylky 10 opakovaných odezev na danou ov ěřitelnou 
standardní hodnotu.  
1.2.20 „ Ode čtem“ se rozumí číselná hodnota zobrazená analyzátorem, pr ůtokom ěrem nebo čidlem či jiným m ěřicím 
přístrojem použitým k m ěření emisí vozidla.  
1.2.21 „ Dobou odezvy “ (t 90 ) se rozumí sou čet doby zpožd ění a doby náb ěhu. 
1.2.22 „ Dobou náb ěhu“ se rozumí časový interval mezi 10 % a 90 % doby odezvy ( t 90 – t 10 ) u kone čné hodnoty 
ode čtu. 
1.2.23 „ Kvadratickým pr ůměrem“ (x rms ) se rozumí druhá odmocnina aritmetického pr ům ěru druhých mocnin hodnot 
a je definován takto:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
kde:  
x je zm ěřená nebo vypo čtená hodnota  
n je po čet hodnot  
1.2.24 „ Čidlem “ se rozumí jakýkoli m ěřicí p řístroj, který není sou částí vozidla, ale je do n ěj namontován za ú čelem 
stanovení jiných parametr ů, než je koncentrace plynných nebo částicových zne čišťujících látek a hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů. 
1.2.25 „ Kalibrací na plný rozsah “ se rozumí kalibrace analyzátoru, pr ůtokom ěru nebo čidla tak, aby tyto p řístroje 
poskytovaly p řesnou odezvu na standard, který se co nejvíce blíží maximální hodnot ě, jíž má být podle 
očekávání dosaženo p ři vlastní zkoušce emisí.  
1.2.26 „ Odezvou na kalibra ční plyn pro plný rozsah “ se rozumí st řední hodnota odezvy na signál pro plný rozsah 
v časovém intervalu nejmén ě 30 sekund.  
1.2.27 „ Posunem odezvy na kalibra ční plyn pro plný rozsah “ se rozumí rozdíl mezi st řední hodnotou odezvy na signál pro 
plný rozsah a skute čným signálem pro plný rozsah, který se m ěří po definovanou dobu poté, co byly 
analyzátor, pr ůtokom ěr nebo čidlo p řesn ě kalibrovány na plný rozsah.  
1.2.28 „ Sklonem “ lineární regrese ( a 1 ) se rozumí:  
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
kde:  
x je st řední hodnota referen čního parametru  
y je st řední hodnota parametru, který má být ov ěřen 
x i je skute čná hodnota referen čního parametru  
y i je skute čná hodnota parametru, který má být ov ěřen 
n je po čet hodnotCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/109
 
1.2.29 „ Standardní chybou odhadu “ (SEE) se rozumí:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
kde:  
ý je odhadnutá hodnota parametru, který má být ov ěřen 
y i je skute čná hodnota parametru, který má být ov ěřen 
x max je maximální skute čná hodnota referen čního parametru  
n je po čet hodnot  
1.2.30 „ Celkovým množstvím uhlovodík ů“ (THC) se rozumí souhrn všech t ěkavých slou čenin, které lze zm ěřit pomocí 
plamenoioniza čního detektoru (FID).  
1.2.31 „ Ov ěřitelností “ se rozumí schopnost vztáhnout m ěření či ode čet nep řerušenou řadou srovnání ke známému 
a spole čně dohodnutému standardu.  
1.2.32 „ Dobou transformace “ se rozumí časový rozdíl mezi zm ěnou koncentrace nebo toku ( t 0 ) v referen čním bod ě 
a odezvou systému v hodnot ě 50 % kone čné hodnoty ode čtu (t 50 ). 
1.2.33  „Typem analyzátoru“  nebo také  „analyzátorovým typem“  se rozumí skupina analyzátor ů vyrobených stejným 
výrobcem, které uplat ňují p ři stanovení koncentrace jedné konkrétní plynné složky nebo po čtu částic stejný 
princip.  
1.2.34  „Typem m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů“ se rozumí skupina m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfuko ­
vých plyn ů vyrobených stejným výrobcem, které mají podobný vnit řní pr ům ěr trubice a ke stanovení hmot ­
nostního pr ůtoku výfukových plyn ů používají stejný princip.  
1.2.35 „ Validací “ se rozumí hodnocení správnosti montáže a funk čnosti p řenosného systému pro m ěření emisí 
a správnosti výsledk ů m ěření hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů získaných z jednoho či více neov ěři­
telných m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo vypo čtených z čidel či signál ů řídicí jednotky 
motoru.  
1.2.36  „Ov ěřením“  se rozumí vyhodnocení, zda se zm ěřený či vypo čítaný výstup z analyzátoru, pr ůtokom ěru, čidla 
nebo signálu shoduje s referen čním signálem v rámci jedné, p řípadn ě n ěkolika p ředem stanovených prahových 
hodnot pro p řijetí.  
1.2.37 „ Kalibrací na nulu “ se rozumí kalibrace analyzátoru, pr ůtokom ěru nebo čidla tak, aby dávaly p řesnou odezvu na 
nulový signál.  
1.2.38 „ Odezvou na nulu “ se rozumí st řední hodnota odezvy na nulový signál v časovém intervalu nejmén ě 30 sekund.  
1.2.39 „ Posunem odezvy na nulu “ se rozumí rozdíl mezi st řední hodnotou odezvy na nulový signál a skute čným 
nulovým signálem, který se m ěří po definovanou dobu poté, co byly analyzátor, pr ůtokom ěr nebo čidlo 
přesn ě kalibrovány na nulu.  
1.3 Zkratky  
Zkratky odkazují obecn ě jak na jednotné, tak na množné číslo zkrácených pojm ů. 
CH  4 — methan  
CLD — chemiluminescen ční detektorCS L 175/110 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
CO — oxid uhelnatý  
CO  2 — oxid uhli čitý 
CVS — odb ěr vzork ů s konstantním objemem  
DCT — dvouspojková p řevodovka  
ECU — řídicí jednotka motoru  
EFM — m ěřič hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
FID — plamenoioniza ční detektor  
FS — plný rozsah stupnice  
GPS — globální polohovací systém  
H 2 O — voda  
HC — uhlovodíky  
HCLD — vyh řívaný chemiluminiscen ční detektor  
HEV — hybridní elektrické vozidlo  
ICE — spalovací motor  
ID — identifika ční číslo nebo kód  
LPG — zkapaln ěný ropný plyn  
MAW — klouzavé pr ům ěrovací okénko  
max — maximální hodnota  
N 2 — dusík  
NDIR — nedisperzní analyzátor s absorpcí v infra červeném pásmu  
NDUV — nedisperzní analyzátor s absorpcí v ultrafialovém pásmu  
NEDC — nový evropský jízdní cyklus  
NG — zemní plyn  
NMC — separátor uhlovodík ů jiných než methan  
NMC-FID — separátor uhlovodík ů jiných než methan v kombinaci s plamenoioniza čním 
detektorem  
NMHC — uhlovodíky jiné než methanCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/111
 
NO — oxid dusnatý  
č. — číslo 
NO2 — oxid dusi čitý 
NO  x — oxidy dusíku  
NTE — nep řekro čitelné  
O 2 — kyslík  
OBD — palubní diagnostika  
PEMS — p řenosný systém pro m ěření emisí  
PHEV — hybridní elektrická vozidla s možností napojení na elektrickou sí ť 
PN — po čet částic  
RDE — emise v reálném provozu  
RPA — relativní pozitivní zrychlení  
SCR — selektivní katalytická redukce  
SEE — standardní chyba odhadu  
THC — celkové množství uhlovodík ů 
EHK OSN — Evropská hospodá řská komise Organizace spojených národ ů 
VIN — identifika ční číslo vozidla  
WLTC — celosv ětov ě harmonizovaný zkušební cyklus pro lehká vozidla  
WWH-OBD — celosv ětov ě harmonizovaná palubní diagnostika  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1 Nep řekro čitelné mezní hodnoty emisí  
Po celou b ěžnou dobu životnosti vozidla, jehož typ byl schválen podle na řízení (ES) č. 715/2007, nesmí být 
emise stanovené podle požadavk ů této p řílohy a vypušt ěné p ři jakékoliv možné zkoušce emisí v reálném 
provozu, jež byla provedena v souladu s požadavky této p řílohy, vyšší než tyto nep řekro čitelné (NTE) 
mezní hodnoty jednotlivých zne čišťujících látek:  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
kde EURO-6 je platná mezní hodnota emisí podle normy Euro 6 stanovená v tabulce 2 p řílohy I na řízení (ES) 
č. 715/2007.CS L 175/112 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.1 Kone čné faktory shodnosti  
Faktor shodnosti  CF  pollutant  pro p říslušnou zne čišťující látku je specifikován takto:  
Zne čišťující látka  Hmotnost oxid ů 
dusíku (NO  x ) Po čet částic (PN)  Hmotnost oxidu 
uhelnatého 
(CO) (  1 ) Celková hmotnost 
uhlovodík ů (THC)  Sou čet celkové hmot ­
nosti uhlovodík ů 
a hmotnosti oxid ů 
dusíku (THC + NO  x ) 
CF pollutant  1 + tolerance , 
přičemž  tole ­
rance  = 0,5  bude stano ­
ven — —  —  
( 1 ) Emise CO se zm ěří a zaznamenají p ři zkouškách emisí v reálném provozu.  
tolerance  je parametr zohled ňující dodate čné nejistoty m ěření, které s sebou nese za řízení PEMS a které podléhají 
každoro čnímu p řezkumu a budou se revidovat v návaznosti na vylepšení kvality postupu PEMS nebo technický pokrok.  
2.1.2 P řechodné faktory shodnosti  
Odchyln ě od ustanovení bodu 2.1.1 se mohou po dobu p ěti let a čty ř m ěsíc ů od uplynutí dat stanovených 
v čl. 10 odst. 4 a 5 na řízení (ES) č. 715/2007 a na žádost výrobce použít tyto p řechodné faktory shodnosti:  
Zne čišťující látka  Hmotnost oxid ů 
dusíku (NO  x ) Po čet částic (PN)  Hmotnost oxidu 
uhelnatého 
(CO) (  1 ) Celková hmotnost 
uhlovodík ů (THC)  Sou čet celkové hmot ­
nosti uhlovodík ů 
a hmotnosti oxid ů 
dusíku (THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 bude stano ­
ven — —  —  
( 1 ) Emise CO se zm ěří a zaznamenají p ři zkouškách emisí v reálném provozu.  
Použití p řechodných faktor ů shodnosti se zaznamená do prohlášení o shod ě vozidla.  
2.1.3 P řenosové funkce  
Přenosová funkce  TF(p1,…, pn)  uvedená v bod ě 2.1 má hodnotu 1 pro kompletní škálu parametr ů 
pi (i = 1,…,n) . 
Je-li t řeba p řenosovou funkci  TF(p  1 ,…, p  n ) zm ěnit, musí být zm ěna provedena tak, aby nebyla na úkor 
environmentálního dopadu a ú činnosti zkušebních postup ů pro emise v reálném provozu. Zejména musí 
stále platit tato podmínka:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
kde:  
— dp p ředstavuje integrál z celého rozsahu parametr ů p i (i = 1,…,n)  
— Q(p  1 ,…, p  n ) je hustota pravd ěpodobnosti události odpovídající parametr ům p i (i = 1,…,n)  v reálném 
provozu. Výrobce potvrdí soulad s bodem 2.1 tím, že vyplní prohlášení výrobce o spln ění požadavk ů 
stanovené v dodatku 9.  
2.2. Jsou-li p ři schvalování typu a po celou dobu životnosti vozidla provád ěny zkoušky emisí v reálném provozu 
požadované touto p řílohou, lze p ředpokládat, že je spln ěn požadavek stanovený v bod ě 2.1. P ředpokládané 
spln ění požadavk ů lze znovu vyhodnotit dodate čnými zkouškami emisí v reálném provozu.  
2.3. Členské státy zaru čí, že vozidla mohou být podrobena zkouškám PEMS na ve řejných komunikacích v souladu 
s postupy, které jsou stanoveny v jejich vnitrostátních právních p ředpisech, a zárove ň s ohledem na místní 
právní p ředpisy upravující pravidla silni čního provozu a bezpe čnostní požadavky.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/113
 
2.4. Výrobci zaru čí, že vozidla mohou být podrobena zkouškám PEMS nezávislou stranou na ve řejných komuni ­
kacích nap ř. tím, že dají k dispozici vhodné adaptéry pro výfuková potrubí, umožní p řístup k signál ům řídicí 
jednotky motoru a provedou nezbytná správní opat ření. Pokud toto na řízení p říslušnou zkoušku PEMS 
nevyžaduje, výrobce si m ůže ú čtovat p řim ěřený poplatek, který je stanoven v čl. 7 odst. 1 na řízení (ES) 
č. 715/2007.  
3. ZKOUŠKY EMISÍ V REÁLNÉM PROVOZU, KTERÉ SE MAJÍ PROVÉST  
3.1. Na zkoušky PEMS uvedené v čl. 3 odst. 10 druhém pododstavci se vztahují následující požadavky.  
3.1.0. Požadavky bodu 2.1 musí být spln ěny u jízdy ve m ěstě i pro celou jízdu PEMS. Dle volby výrobce musí být 
spln ěny podmínky alespo ň jednoho ze dvou níže uvedených bod ů: 
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  a M gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  s definicemi podle bodu 2.1 této p řílohy a bod ů 6.1 a 6.3 dodatku 
5 a nastavení  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  a M w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  s definicemi podle bodu 2.1 této p řílohy a bodu 3.9 dodatku 6 
a nastavení  gas  = pollutant . 
3.1.1. Hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů se u schválení typu stanoví m ěřicím za řízením, které funguje nezávisle 
na vozidle, a v tomto ohledu se nepoužijí žádné údaje řídicí jednotky motoru. Mimo kontext schválení typu 
lze použít alternativní metody stanovení hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů podle bodu 7.2 dodatku 2.  
3.1.2. Pokud není schvalovací orgán spokojen s výsledky kontroly kvality údaj ů a validace u zkoušky PEMS 
provedené podle dodatk ů 1 a 4, m ůže zkoušku považovat za neplatnou. V takovém p řípad ě schvalovací 
orgán zaznamená zkušební údaje a d ůvody, pro č zkoušku prohlásil za neplatnou.  
3.1.3. Podávání zpráv a ší ření informací o zkoušce emisí v reálném provozu  
3.1.3.1. Schvalovacímu orgánu se poskytne technická zpráva vyhotovená výrobcem v souladu s dodatkem 8.  
3.1.3.2. Výrobce zaru čí, že na ve řejných webových stránkách jsou bezplatn ě k dispozici následující informace:  
3.1.3.2.1 po zadání čísla schválení typu vozidla a informace o typu, variant ě a verzi, které jsou definovány v oddílech 
0.10 a 0.2 osv ědčení ES o shod ě vozidla stanoveného v p říloze IX sm ěrnice (ES) 2007/46/ES, jedine čné 
identifika ční číslo rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, do které náleží daný typ vozidla z hlediska 
emisí, jak stanoví bod 5.2 dodatku 7;  
3.1.3.2.2 po zadání jedine čného identifika čního čísla rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS:  
— úplné informace požadované v bod ě 5.1 dodatku 7,  
— seznamy popsané v bodech 5.3 a 5.4 dodatku 7,  
— výsledky zkoušek PEMS stanovené v bod ě 6.3 dodatku 5 a bod ě 3.9 dodatku 6, a to u všech typ ů vozidel 
z hlediska emisí uvedených v seznamu popsaném v bod ě 5.4 dodatku 7.  
3.1.3.3. Výrobce jakékoli zú častn ěné stran ě na žádost bezplatn ě do 30 dn ů poskytne technickou zprávu uvedenou 
v bod ě 3.1.3.1.  
3.1.3.4. Schvalovací orgán, je-li o to požádán, poskytne informace, jejichž vý čet je uveden v bodech 3.1.3.1 a 3.1.3.2, 
do 30 dn ů od obdržení žádosti. Schvalovací orgán si m ůže ú čtovat rozumný a p řim ěřený poplatek, který 
tazatele s oprávn ěným zájmem neodradí od toho, aby požádal o p říslušné informace, nebo nep řesáhne interní 
náklady orgánu na zp řístupn ění požadovaných informací.CS L 175/114 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4. OBECNÉ POŽADAVKY  
4.1. Výkonnost z hlediska emisí v reálném provozu se prokazuje zkoušením vozidel na silnici v normálním jízdním 
režimu, za b ěžných jízdních podmínek a s normálním užite čným zatížením. Zkouška emisí v reálném provozu 
je reprezentativní pro vozidla na skute čných jízdních trasách a s normálním zatížením.  
4.2. Výrobce musí schvalovacímu orgánu prokázat, že vybrané vozidlo, jízdní režimy, jízdní podmínky a užite čná 
zatížení jsou pro danou rodinu vozidel reprezentativní. Požadavky ohledn ě užite čného zatížení a nadmo řské 
výšky, up řesn ěné v bodech 5.1 a 5.2, se uplatní p ředem, aby se stanovilo, zda jsou dané podmínky pro 
zkoušky v reálném provozu p řípustné.  
4.3. Schvalovací orgán navrhne zkušební jízdu v m ěstském prost ředí, v prost ředí mimo m ěsto a na dálnici, p řičemž 
musí být spln ěny požadavky bodu 6. Pro ú čely výb ěru trasy jízdy bude definice m ěstského, mimom ěstského 
a dálni čního provozu vycházet z topografické mapy.  
4.4. Pokud jsou shromaž ďováním údaj ů z řídicí jednotky motoru ovlivn ěny emise nebo výkonnost vozidla, má se 
za to, že celá rodina vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, do které dané vozidlo náleží a která je definována 
v dodatku 7, nespl ňuje požadavky. Takováto funkce se považuje za „odpojovací za řízení“ definované v čl. 3 
odst. 10 na řízení (ES) č. 715/2007.  
5. MEZNÍ PODMÍNKY  
5.1. Užite čné zatížení vozidla a zkušební hmotnost  
5.1.1. Základní užite čné zatížení vozidla sestává z řidi če a p řípadného sv ědka zkoušky a dále ze zkušebního vybavení 
včetn ě upev ňovacího za řízení a za řízení pro dodávku energie.  
5.1.2. Pro ú čely zkoušek lze doplnit um ělé užite čné zatížení, pokud celková hmotnost základního a um ělého 
užite čného zatížení nep řesáhne 90 % sou čtu „hmotnosti cestujících“ a „užite čné hmotnosti“, které jsou defi ­
novány v čl. 2 odst. 19 a 21 na řízení Komise (EU) č. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Na řízení Komise (EU) č. 1230/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se provádí na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009, pokud jde o požadavky pro schvalování typu motorových vozidel 
a jejich p řípojných vozidel týkající se jejich hmotností a rozm ěrů, a m ění sm ěrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2007/46/ES (Ú ř. v ěst. L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Okolní podmínky  
5.2.1. Zkouška se provádí v okolních podmínkách stanovených v tomto oddíle. Okolní podmínky se stávají „rozší ­ 
řenými“, je-li rozší řena alespo ň jedna z podmínek týkajících se teploty a nadmo řské výšky.  
5.2.2. Mírné podmínky nadmo řské výšky: nadmo řská výška nižší nebo rovna 700 m n. m.  
5.2.3. Rozší řené podmínky nadmo řské výšky: nadmo řská výška vyšší než 700 m n. m. a nižší nebo rovna 
1300 m n. m.  
5.2.4. Mírné teplotní podmínky: teplota vyšší nebo rovna 273 K (0 °C) a nižší nebo rovna 303 K (30 °C).  
5.2.5. Rozší řené teplotní podmínky: teplota vyšší nebo rovna 266 K (–7 °C) a nižší než 273 K (0 °C) nebo vyšší než 
303 K (30 °C) a nižší nebo rovna 308 K (35 °C).  
5.2.6. Odchyln ě od ustanovení bod ů 5.2.4 a 5.2.5 je v období od za čátku uplat ňování závazných nep řekro čitelných 
(NTE) mezních hodnot emisí definovaných v bod ě 2.1 do uplynutí p ěti let od dat uvedených v čl. 10 odst. 4 
a 5 na řízení (ES) č. 715/2007 nižší teplota u mírných podmínek vyšší nebo rovna 276 K (3 °C) a nižší teplota 
u rozší řených podmínek vyšší nebo rovna 271 K (–2 °C).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/115
 
5.3. Nepoužije se.  
5.4. Dynamické podmínky  
Dynamické podmínky zahrnují vliv sklonu vozovky, čelního v ětru a dynamiky jízdy (zrychlování, zpomalo ­
vání) a pomocných systém ů na spot řebu energie a emise zkušebního vozidla. Ov ěření normálnosti dynamic ­
kých podmínek se provádí po dokon čení zkoušky pomocí údaj ů zaznamenaných systémem PEMS. Ov ěření se 
provede ve dvou krocích:  
5.4.1. Celkový nadbytek nebo nedostatek jízdní dynamiky p ři jízd ě se ov ěří pomocí metod popsaných v dodatku 7a 
k této p říloze.  
5.4.2. Jsou-li po ov ěření podle bodu 5.4.1 výsledky jízdy platné, musí se použít metody ov ěřování normálnosti 
zkušebních podmínek stanovené v dodatcích 5 a 6 k této p říloze. Každá metoda zahrnuje referen ční hodnotu 
pro zkušební podmínky, rozp ětí v okolí referen ční hodnoty a požadavky na minimální pokrytí, které je t řeba 
splnit, aby zkouška byla platná.  
5.5. Stav a provoz vozidla  
5.5.1. Pomocné systémy  
Klimatizace či jiné pomocné systémy se používají zp ůsobem, který odpovídá zp ůsobu, jímž by je p řípadn ě 
používal spot řebitel p ři skute čném provozu.  
5.5.2. Vozidla vybavená periodicky se regenerujícími systémy  
5.5.2.1. „Periodicky se regenerujícími systémy“ se rozum ějí systémy definované v čl. 2 odst. 6.  
5.5.2.2. Pokud b ěhem zkoušky dojde k periodické regeneraci, lze zkoušku prohlásit za neplatnou a na žádost výrobce 
ji jednou zopakovat.  
5.5.2.3. Výrobce smí p řed druhou zkouškou zajistit dokon čení regenerace a uvést vozidlo do vhodného stavu.  
5.5.2.4. Pokud k regeneraci dojde p ři opakování zkoušky emisí v reálném provozu, zahrnou se zne čišťující látky 
vzniklé b ěhem opakované zkoušky do hodnocení emisí.  
6. POŽADAVKY NA JÍZDU  
6.1. Části jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici, klasifikované podle okamžité rychlosti, jak je popsáno v bodech 
6.3 až 6.5, se vyjad řují v procentech z celkové ujeté vzdálenosti.  
6.2. Jízdní sekvence se skládá z jízdy v m ěstském provozu, po které následuje jízda mimo m ěsto a na dálnici, a to 
v pom ěru stanoveném v bod ě 6.6. Jízda ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici je nep řetržitá. Jízdu mimo m ěsto 
lze na krátké časové úseky p řerušit jízdou ve m ěstě, pokud vozidlo projíždí m ěstskými oblastmi. Jízdu na 
dálnici lze na krátké časové úseky p řerušit jízdou ve m ěstě či mimo m ěsto, nap ř. p ři pr ůjezdu mýtnými 
stanicemi či úseky silni čních prací. Je-li z praktických d ůvod ů opodstatn ěno jiné po řadí úsek ů p ři zkoušce, lze 
po řadí jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici zm ěnit, jestliže to p ředem schválil schvalovací orgán.  
6.3. Jízda ve m ěstě je charakterizována rychlostí vozidla do 60 km/h.  
6.4. Jízda mimo m ěsto je charakterizována rychlostí vozidla v rozmezí od 60 do 90 km/h.  
6.5. Jízda na dálnici je charakterizována rychlostí vozidla nad 90 km/h.  
6.6. Celková ujetá vzdálenost se skládá p řibližn ě z 34 % jízdy ve m ěstě, 33 % jízdy mimo m ěsto a 33 % procent 
jízdy na dálnici, p řičemž tyto úseky jsou popsány v bodech 6.3 až 6.5 výše. Slovem „p řibližn ě“ se rozumí 
interval ±10 procentních bod ů okolo uvedených procentních podíl ů. Jízda ve m ěstě však nesmí být kratší než 
29 % celkové ujeté vzdálenosti.CS L 175/116 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
6.7. Rychlost vozidla za b ěžných okolností nep řesahuje 145 km/h. Tuto maximální rychlost lze p řekro čit o p ří­
pustnou odchylku ve výši 15 km/h po dobu, která nep řesáhne 3 % celkové doby trvání jízdy na dálnici. B ěhem 
zkoušky PEMS z ůstávají v platnosti místní rychlostní omezení, a to bez ohledu na jiné právní d ůsledky. 
Samotným porušením místních rychlostních omezení nezaniká platnost zkoušky PEMS.  
6.8. Pr ům ěrná rychlost (v četn ě zastávek) b ěhem jízdy ve m ěstě by se m ěla pohybovat v rozmezí od 15 do 
40 km/h. Doby zastávek, definované jako doby, kdy rychlost vozidla nep řesahuje 1 km/h, p ředstavují 
6–30 % doby jízdy ve m ěstě. Jízda ve m ěstě zahrnuje n ěkolik zastávek, které trvají nejmén ě 10 sekund. 
Trvá-li zastávka déle než 180 sekund, musí se z hodnocení vylou čit události související s emisemi, k nimž 
došlo b ěhem 180 sekund po takto nadm ěrn ě dlouhé zastávce.  
6.9. Rozmezí rychlosti p ři jízd ě na dálnici řádn ě pokrývá škálu rychlostí od 90 do nejmén ě 110 km/h. Rychlost 
vozidla je alespo ň po dobu 5 minut vyšší než 100 km/h.  
6.10. Doba trvání jízdy se pohybuje v rozmezí od 90 do 120 minut.  
6.11. Nadmo řská výška po čáte čního a kone čného bodu se neliší o více než 100 m. Krom ě toho musí být pom ěrný 
kumulativní pozitivní nár ůst nadmo řské výšky menší než 1 200 m/100 km a musí být stanoven v souladu 
s dodatkem 7b.  
6.12. Minimální vzdálenost ujetá ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici je 16 km.  
7. PROVOZNÍ POŽADAVKY  
7.1. Trasa jízdy je zvolena tak, aby zkouška byla nep řerušená a aby údaje byly zaznamenávány soustavn ě tak, aby 
se dosáhlo minimální doby trvání zkoušky definované v bod ě 6.10.  
7.2. Napájení systému PEMS musí být zajišt ěno z vn ější napájecí jednotky, a nikoli ze zdroje, který odebírá energii 
přímo nebo nep římo z motoru zkušebního vozidla.  
7.3. Montáž za řízení p řenosného systému m ěření emisí se provádí tak, aby byly co nejmén ě ovlivn ěny emise 
vozidla či výkon vozidla nebo obojí. Je t řeba v ěnovat pé či tomu, aby se co nejvíce snížila hmotnost namon ­
tovaného za řízení a minimalizovaly p řípadné aerodynamické úpravy zkušebního vozidla. Užite čné zatížení 
vozidla je v souladu s bodem 5.1.  
7.4. Zkoušky emisí v reálném provozu se provád ějí v pracovní dny, které jsou pro Unii definovány v na řízení Rady 
(EHS, Euratom) č. 1182/71 (*)  
___________  
(*) Na řízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se ur čují pravidla pro lh ůty, data 
a termíny (Ú ř. v ěst. L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. Zkoušky emisí v reálném provozu se provád ějí na zpevn ěných silnicích a ulicích (není nap ř. povolena jízda 
mimo silnici).  
7.6. Po prvním nastartování spalovacího motoru na za čátku zkoušky emisí je t řeba se vyhnout tomu, aby motor 
běžel delší dobu na volnob ěh. Pokud motor b ěhem zkoušky zhasne, m ůže být restartován, odb ěr vzork ů se 
však nep řeruší.  
8. MAZACÍ OLEJ, PALIVO A ČINIDLO  
8.1. Palivo, mazivo a p řípadn ě činidlo použité p ři zkoušce emisí v reálném provozu vyhovují specifikacím vydaným 
výrobcem, podle nichž má zákazník vozidlo provozovat.  
8.2. Vzorky paliva, maziva a p řípadn ě činidla se odeberou a uchovají alespo ň po dobu 1 roku.  
9. HODNOCENÍ EMISÍ A JÍZDY  
9.1. Zkouška se provádí v souladu s dodatkem 1 k této p říloze.  
9.2. Jízda musí splnit požadavky stanovené v bodech 4 až 8.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/117
 
9.3. Není povoleno kombinovat údaje z r ůzných jízd nebo m ěnit či mazat údaje o jízd ě, s výjimkou ustanovení 
o dlouhých zastávkách popsaných v bod ě 6.8.  
9.4. Po stanovení platnosti jízdy podle bodu 9.2 se vypo čítají emisní výsledky, a to metodami stanovenými 
v dodatcích 5 a 6 k této p říloze.  
9.5. Pokud se b ěhem konkrétního časového úseku rozší ří okolní podmínky v souladu s bodem 5.2, emise zne čiš­ 
ťujících látek vzniklé v tomto časovému úseku vypo čtené podle dodatku 4 se vyd ělí hodnotou 1,6 ješt ě 
předtím, než je vyhodnocen jejich soulad s požadavky této p řílohy. Toto ustanovení neplatí pro emise 
oxidu uhli čitého.  
9.6. Studený start je definován podle bodu 4 dodatku 4 k této p říloze. Než budou uplatn ěny specifické požadavky 
na emise p ři studeném startu, provádí se záznam t ěchto emisí, avšak p ři hodnocení se k nim nep řihlíží.CS L 175/118 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 1  
Zkušební postup pro zkoušku emisí vozidla pomocí p řenosného systému pro m ěření emisí (PEMS)  
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje zkušební postup, jímž se stanoví emise výfukových plyn ů z lehkých osobních a z užit ­
kových vozidel pomocí p řenosného systému pro m ěření emisí.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
≤ — menší nebo rovno  
# — po čet 
#/m  3 — po čet na metr krychlový  
% — procento  
°C — stupe ň Celsia  
g — gram  
g/s — gramy za sekundu  
h — hodina  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogramy za sekundu  
km — kilometr  
km/h — kilometry za hodinu  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascaly za minutu  
l — litr  
l/min — litry za minutu  
m — metr  
m 3 — metr krychlový  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — tlak ve vakuu [kPa]  
q vs — objemový pr ůtok v systému [l/min]  
ppm — po čet částí na milionCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/119
 
ppmC  1 — po čet částí na milion v uhlíkovém ekvivalentu  
ot/min — otá čky za minutu  
s — sekunda  
V s — objem systému [l]  
3. OBECNÉ POŽADAVKY  
3.1.  PEMS  
Zkouška se provádí pomocí systému PEMS, který tvo ří sou části up řesn ěné v bodech 3.1.1 až 3.1.5. Je-li to 
případné, lze se p řipojit k řídicí jednotce motoru vozidla, aby bylo možno stanovit p říslušné parametry motoru 
a vozidla up řesn ěné v bod ě 3.2.  
3.1.1. Analyzátory pro stanovení koncentrace zne čišťujících látek ve výfukových plynech.  
3.1.2. Jeden či více p řístroj ů nebo čidel ke zm ěření či stanovení hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. 
3.1.3. Globální polohovací systém ke stanovení polohy, nadmo řské výšky a rychlosti vozidla.  
3.1.4. P řípadn ě čidla či jiná za řízení, která nejsou sou částí vozidla, nap ř. ke zm ěření okolní teploty, relativní vlhkosti, 
tlaku vzduchu a rychlosti vozidla.  
3.1.5. Zdroj energie nezávislý na vozidle, který slouží k napájení systému PEMS.  
3.2. Zkušební parametry  
Zkušební parametry uvedené v tabulce 1 této p řílohy se m ěří, zaznamenávají p ři konstantní frekvenci 1,0 Hz nebo 
vyšší a hlásí dle požadavk ů dodatku 8. Jsou-li sledovány také parametry řídicí jednotky motoru, m ěly by být 
k dispozici p ři podstatn ě vyšší frekvenci než parametry zaznamenané systémem PEMS. Analyzátory, pr ůtokom ěry 
a čidla systému PEMS musí vyhovovat požadavk ům stanoveným v dodatcích 2 a 3 k této p říloze.  
Tabulka 1  
Zkušební parametry  
Parametr  Doporu čená jednotka  Zdroj (  8 ) 
koncentrace THC (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrace CH  4 ( 1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrace NMHC (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor (  6 ) 
koncentrace CO (  1 ), (  4 ) ppm  analyzátor  
koncentrace CO  2 ( 1 ) ppm  analyzátor  
koncentrace NO  X ( 1 ), (  4 ) ppm  analyzátor (  7 ) 
koncentrace u po čtu částic (  4 ) #/m  3 analyzátor  
hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů kg/s  pr ůtokom ěr výfukových plyn ů, jakákoli 
z metod popsaných v bod ě 7 dodatku 2  
vlhkost okolního prost ředí %  čidlo 
okolní teplota  K  čidlo 
okolní tlak  kPa  čidlo 
rychlost vozidla  km/h  čidlo, GPS nebo řídicí jednotka motoru (  3 )CS L 175/120 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Parametr  Doporu čená jednotka  Zdroj (  8 ) 
zem ěpisná ší řka vozidla  stupe ň GPS  
zem ěpisná délka vozidla  stupe ň GPS  
nadmo řská výška vozidla (  5 ), (  9 ) M  GPS nebo čidlo 
teplot výfukových plyn ů ( 5 ) K  čidlo 
teplota chladicí kapaliny motoru (  5 ) K  čidlo nebo ECU  
otá čky motoru (  5 ) ot/min  čidlo nebo ECU  
to čivý moment motoru (  5 ) Nm  čidlo nebo ECU  
to čivý moment na pohán ěné náprav ě ( 5 ) Nm  m ěřič to čivého momentu na obvodu kola  
poloha pedál ů ( 5 ) %  čidlo nebo ECU  
tok paliva v motoru (  2 ) g/s  čidlo nebo ECU  
pr ůtok nasávaného vzduchu v motoru (  2 ) g/s  čidlo nebo ECU  
stav z hlediska závad (  5 ) —  ECU  
teplota nasávaného vzduchu  K  čidlo nebo ECU  
stav z hlediska regenerace (  5 ) —  ECU  
teplota oleje v motoru (  5 ) K  čidlo nebo ECU  
aktuální rychlostní stupe ň ( 5 ) #  ECU  
požadovaný rychlostní stupe ň (nap ř. na 
ukazateli rychlostních stup ňů) ( 5 ) # ECU  
jiné údaje o vozidle (  5 ) neup řesn ěno ECU  
( 1 ) Zm ěří se za vlhkého stavu nebo se opraví podle bodu 8.1 dodatku 4. 
( 2 ) Stanoví se pouze v p řípad ě, že jsou k výpo čtu hmotnostního pr ůtoku výfukovýchplyn ů použity nep římé metody popsané 
v bodech 10.2 a 10.3 dodatku 4. 
( 3 ) Metoda se stanoví podle bodu 4.7. 
( 4 ) Parametr je povinný pouze tehdy, je-li vyžadován podle bodu 2.1 p řílohy IIIA. 
( 5 ) Stanoví se pouze tehdy, je-li to nezbytné k ov ěření stavu vozidla a provozních podmínek. 
( 6 ) Lze vypo čítat z koncentrací THC a CH  4 podle bodu 9.2 dodatku 4. 
( 7 ) Lze vypo čítat ze zm ěřených koncentrací NO a NO  2 . 
( 8 ) Lze použít více zdroj ů parametr ů. 
( 9 ) Preferovaným zdrojem je čidlo okolního tlaku.  
3.3. P říprava vozidla  
Příprava vozidla zahrnuje obecné ov ěření správného technického fungování zkušebního vozidla.  
3.4. Montáž systému PEMS  
3.4.1.  Obecn ě 
Montáž systému PEMS se řídí pokyny výrobce systému PEMS a místními zdravotními a bezpe čnostními p ředpisy. 
Systém PEMS by m ěl být namontován tak, aby se b ěhem zkoušky minimalizovalo elektromagnetické rušení, jakož 
i vystavení náraz ům, vibracím, prachu a prom ěnlivosti teploty. Montáž a provoz systému PEMS zajistí jeho nepro ­
pustnost a minimalizaci tepelných ztrát. Montáž a provoz systému PEMS nezm ění povahu výfukových plyn ů ani 
při nich nedojde k nep řim ěřenému prodloužení výfuku. Aby se zabránilo tvorb ě částic, konektory musí být p ři 
teplotách výfukových plyn ů, které jsou b ěhem zkoušky o čekávány, tepeln ě stabilní. Doporu čuje se nepoužívat 
k p řipojení výfukových trubek vozidla a spojovací trubky materiál, který m ůže vypoušt ět t ěkavé složky. Jsou-li 
použity elastomerové konektory, musí být jen minimáln ě vystaveny výfukovému plynu, aby se nedostaly do styku 
s artefakty p ři vysokém zatížení motoru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/121
 
3.4.2.  P řípustný protitlak  
Montáž a provoz systému PEMS nesmí nep řim ěřen ě zvyšovat statický tlak na konci výfukové trubky. Je-li to 
technicky možné, jakékoli prodloužení sloužící k usnadn ění odb ěru vzork ů nebo napojení na m ěřič hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů má stejnou plochu pr ůřezu jako výfuk nebo v ětší. 
3.4.3.  M ěřič hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
Při použití se m ěřič hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů upevní na výfuk vozidla podle doporu čení výrobce 
m ěřiče pr ůtoku výfukových plyn ů (EFM). M ěřicí rozp ětí m ěřiče EFM odpovídá rozp ětí hmotnostního pr ůtoku 
výfukových plyn ů, které se o čekává b ěhem zkoušky. Montáž m ěřiče EFM a adaptor ů výfuku či p řípojek nemá 
nep říznivý vliv na provoz motoru nebo systému následného zpracování výfukových plyn ů. Na každou stranu 
prvku, jenž snímá tok, se umístí rovné potrubí o pr ům ěru minimáln ě čtyřnásobku výfuku nebo 150 mm, podle 
toho, který pr ům ěr je v ětší. P ři zkouškách víceválcového motoru s rozv ětveným sb ěrným výfukovým potrubím se 
doporu čuje kombinovat tok plynu z odd ělených v ětví sb ěrného potrubí p řed m ěřičem hmotnostního pr ůtoku 
výfukových plyn ů a odpovídajícím zp ůsobem zvýšit pr ůřez potrubí, aby se minimalizoval protitlak ve výfuku. 
Není-li to možné, zváží se možnost m ěření pr ůtoku výfukových plyn ů pomocí n ěkolika m ěřičů hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů. Široká škála konfigurací a rozm ěrů výfuk ů a hmotnostních pr ůtok ů výfukových plyn ů 
si m ůže p ři výb ěru a montáži m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů žádat kompromisní řešení, která 
se řídí řádným technickým úsudkem. Pokud to vyžaduje p řesnost m ěření, je p řípustné upevnit na výfuk m ěřič 
hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů, který má menší pr ům ěr než konec výfukového potrubí nebo celková 
plocha pr ůřezu n ěkolika konc ů výfukových potrubí, pokud tím není nep řízniv ě ovlivn ěn provoz či následné 
zpracování výfukových plyn ů, jak stanoví bod 3.4.2.  
3.4.4.  Globální polohovací systém (GPS)  
Na vozidle by m ěla být upevn ěna anténa GPS, nap ř. v nejvyšším možném míst ě, aby byl zaru čen dobrý p říjem 
satelitního signálu. Upevn ěná anténa GPS musí co nejmén ě narušovat provoz vozidla.  
3.4.5.  P řipojení k řídicí jednotce motoru (ECU)  
Je-li to žádoucí, lze relevantní parametry vozidla a motoru uvedené v tabulce 1 zaznamenávat pomocí za řízení 
k záznamu dat, které se p řipojí k řídicí jednotce motoru nebo síti vozidla podle norem, jako nap ř. ISO 15031-5 
nebo SAE J1979, OBD-II, EOBD nebo WWH-OBD. Ve vhodných p řípadech výrobci zp řístupní štítky pro iden ­
tifikaci požadovaných parametr ů. 
3.4.6.  Čidla a pomocná za řízení  
Čidla rychlosti vozidla, čidla teploty, chladicí termo články nebo jiné m ěřicí p řístroje, které nejsou sou částí vozidla, 
se na vozidlo upevní tak, aby bylo možné reprezentativním, spolehlivým a p řesným zp ůsobem m ěřit p říslušný 
parametr, aniž by došlo k nep řim ěřenému narušení provozu vozidla a fungování jiných analyzátor ů, pr ůtokom ěrů, 
čidel a signál ů. Čidla a pomocná za řízení jsou napájena nezávisle na vozidle. Z baterie vozidla je dovoleno napájet 
bezpe čnostní osv ětlení pro p říslušenství a montážní prvky konstruk čních částí systému PEMS nacházející se vn ě 
kabiny vozidla.  
3.5. Odb ěr vzork ů emisí  
Odb ěr vzork ů emisí musí být reprezentativní a provádí se v místech, kde jsou výfukové plyny řádn ě promíchány 
a v nichž je vliv okolního vzduchu v potrubí ve sm ěru toku za místem odb ěru plyn ů minimální. Je-li to vhodné, 
emise se odebírají v části za m ěřičem hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů ve sm ěru toku plyn ů, p řičemž se 
dodrží vzdálenost alespo ň 150 mm od prvku snímajícího tok. Odb ěrné sondy se umístí ve vzdálenosti alespo ň 
200 mm nebo trojnásobku vnit řního pr ům ěru výfukového potrubí (podle toho, která vzdálenost je v ětší) proti 
toku plyn ů od bodu, kde výfukové plyny opoušt ějí odb ěrnou instalaci PEMS sm ěrem do ovzduší. Jestliže systém 
PEMS vypouští tok plyn ů zp ět do výfuku, dochází k tomu po sm ěru toku plyn ů za odb ěrnou sondou zp ůsobem, 
který nemá vliv na provoz motoru a povahu výfukových plyn ů v míst ě (místech) odb ěru. Jestliže se zm ění délka 
odb ěrného potrubí, ov ěří se doby dopravy systému a podle pot řeby se upraví.  
Je-li motor vybaven systémem následného zpracování výfukových plyn ů, odebírá se vzorek výfukových plyn ů po 
sm ěru toku plyn ů za systémem následného zpracování výfukových plyn ů. P ři zkouškách vozidla s víceválcovým 
motorem a rozv ětveným sb ěrným výfukovým potrubím se sací otvor odb ěrné sondy umístí dostate čně daleko ve 
sm ěru toku plyn ů, aby se zaru čilo, že je vzorek reprezentativní pro pr ům ěrné emise výfukových plyn ů ze všech 
válc ů. Ve víceválcových motorech se samostatnými skupinami sb ěrných potrubí, nap ř. p ři uspo řádání motoru do 
tvaru V, se tato potrubí spojí p řed odb ěrnou sondou ve sm ěru toku plyn ů. Pokud to není technicky proveditelné, 
zváží se vícebodový odb ěr v místech, v nichž jsou výfukové plyny řádn ě promíchané a neobsahují okolní vzduch.CS L 175/122 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
V takovém p řípad ě musí po čet a umíst ění odb ěrných sond co nejp řesn ěji odpovídat po čtu a umíst ění m ěřičů 
hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. V p řípad ě, že toky výfukových plyn ů nejsou rovnom ěrné, je vhodné 
zvážit možnost pom ěrného odb ěru vzork ů či odb ěru vzork ů pomocí n ěkolika analyzátor ů. 
Jsou-li m ěřeny částice, vzorek výfukových plyn ů se odebírá uprost řed proudu výfukových plyn ů. Je-li k odb ěru 
vzork ů výfukových plyn ů použito více sond, umístí se sonda pro odb ěr částic p řed ostatními odb ěrnými sondami 
ve sm ěru toku plyn ů. 
Jsou-li m ěřeny uhlovodíky, odb ěrné potrubí se zah řeje na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). U m ěření jiných plynných 
složek s chladi čem či bez n ěj se teplota odb ěrného potrubí udržuje alespo ň na 333 K (60 °C), aby nedocházelo ke 
kondenzaci a byla zaru čena vhodná ú činnost pr ůniku r ůzných plyn ů. U nízkotlakých odb ěrných systém ů lze 
teplotu snížit podle snížení tlaku za p ředpokladu, že odb ěrný systém zaru čuje 95 % ú činnost pr ůniku u všech 
regulovaných plynných zne čišťujících látek. Jsou-li odebírány částice, odb ěrné potrubí se od místa odb ěru suro ­
vých výfukových plyn ů zah řeje minimáln ě na 373 K (100 °C). Doba setrvání vzorku v potrubí pro odb ěr částic, 
nežli je dosaženo prvního z řed ění nebo po čítadla částic, musí být kratší než 3 sekundy.  
4. POSTUPY P ŘED ZKOUŠKOU  
4.1. Kontrola t ěsnosti systému PEMS  
Po dokon čení montáže systému PEMS se u každého namontovaného systému PEMS ve vozidle alespo ň jednou 
provede kontrola t ěsnosti, a to zp ůsobem p ředepsaným jeho výrobcem nebo zp ůsobem následujícím. Sonda se 
odpojí od výfukového systému a uzav ře se její konec. Čerpadlo analyzátoru se vypne. Po po čáte ční period ě 
stabilizace musejí všechny pr ůtokom ěry ukazovat p ři neexistenci net ěsností p řibližn ě nulu. Jestliže tomu tak 
není, je t řeba zkontrolovat odb ěrná potrubí a odstranit závadu.  
Net ěsnost na stran ě podtlaku nesmí být vyšší než 0,5 % skute čného pr ůtoku v provozu v části systému, který je 
zkoušen. K odhadu skute čného pr ůtoku v provozu je možné použít pr ůtoky analyzátorem a pr ůtoky obtokem.  
Další možností je vyprázdn ění systému na podtlak nejmén ě 20 kPa (80 kPa absolutních). Po po čáte ční period ě 
stabilizace nesmí p řírůstek tlaku  Δp (kPa/min) v systému p řesáhnout: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Jiným možným postupem je zavedení skokové zm ěny koncentrace na za čátku odb ěrného potrubí p řepnutím 
z nulovacího plynu na kalibra ční plyn pro plný rozsah, p řičemž jsou zachovány stejné tlakové podmínky jako za 
normálního provozu systému. Pokud správn ě kalibrovaný analyzátor po p řim ěřené dob ě udává hodnotu ≤ 99 % 
ve srovnání s hodnotou zavedené koncentrace, je t řeba problém s net ěsností napravit.  
4.2. Spušt ění a stabilizace systému PEMS  
Systém PEMS se spustí, zah řeje a stabilizuje podle specifikací výrobce systému PEMS, dokud tlak, teploty a toky 
nedosáhnou svých provozních hodnot.  
4.3. P říprava systému pro odb ěr vzork ů 
Systém pro odb ěr vzork ů, který je složen z odb ěrné sondy, odb ěrných potrubí a analyzátor ů, se p řipraví ke 
zkouškám podle pokyn ů výrobce systému PEMS. Je nutné zaru čit, aby systém pro odb ěr vzork ů byl čistý 
a nedocházelo v n ěm ke kondenzaci vlhkosti.  
4.4. P říprava m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů (EFM)  
Pokud se k m ěření hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů použije m ěřič EFM, tento m ěřič se vy čistí a p řipraví 
k provozu podle specifikací výrobce m ěřiče EFM. Tímto postupem se odstraní p řípadné kondenzáty a nánosy 
z potrubí a p řilehlých m ěřicích otvor ů.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/123
 
4.5. Kontrola a kalibrace analyzátor ů pro m ěření plynných emisí  
Analyzátory se kalibrují na nulu a na plný rozsah pomocí kalibra čních plyn ů, které spl ňují požadavky bodu 5 
dodatku 2. Kalibra ční plyny se zvolí tak, aby vyhovovaly rozp ětí koncentrací zne čišťujících látek o čekávaných p ři 
zkoušce emisí v reálném provozu. Aby se minimalizoval posun analyzátoru, doporu čuje se provést kalibraci 
analyzátor ů na nulu a na plný rozsah p ři takové okolní teplot ě, která co nejp řesn ěji odpovídá teplot ě, jíž bylo 
zkušební za řízení vystaveno b ěhem jízdy.  
4.6. Kontrola analyzátoru pro m ěření emisí částic  
Nulová úrove ň analyzátoru se zaznamená odb ěrem vzorku z okolního vzduchu filtrovaného filtrem HEPA. Signál 
se zaznamenává stálou frekvencí alespo ň 1,0 Hz po dobu 2 minut a poté se zpr ům ěruje; hodnota p řípustné 
koncentrace se stanoví, jakmile bude k dispozici vhodné m ěřicí za řízení.  
4.7. Stanovení rychlosti vozidla  
Rychlost vozidla se stanoví alespo ň jednou z následujících metod:  
a) GPS; je-li rychlost vozidla stanovena pomocí GPS, celková ujetá vzdálenost se ov ěří na základ ě m ěření jinou 
metodou podle bodu 7 dodatku 4;  
b) čidlo (nap ř. optické či mikrovlnné čidlo); je-li rychlost vozidla stanovena čidlem, m ěření rychlosti musí vyhov ět 
požadavk ům bodu 8 dodatku 2 nebo se čidlem stanovená celková ujetá vzdálenost porovná s referen ční 
vzdáleností získanou z digitální silni ční sít ě či topografické mapy. Celková ujetá vzdálenost stanovená čidlem 
se od referen ční vzdálenosti nesmí odchýlit o více než 4 %.  
c) ECU; je-li rychlost vozidla stanovena řídicí jednotkou motoru, celková ujetá vzdálenost se validuje podle bodu 
3 dodatku 3 a rychlostní signál z řídicí jednotky motoru se v nezbytných p řípadech upraví tak, aby vyhovoval 
požadavk ům bodu 3.3 dodatku 3. Jinak lze celkovou ujetou vzdálenost, která byla stanovena řídicí jednotkou 
motoru, porovnat s referen ční vzdáleností získanou z digitální silni ční sít ě či topografické mapy. Celková ujetá 
vzdálenost stanovená řídicí jednotkou motoru se od referen ční vzdálenosti nesmí odchýlit o více než 4 %.  
4.8. Kontrola se řízení systému PEMS  
Ov ěří se správnost zapojení všech čidel a p řípadn ě řídicí jednotky motoru. Jsou-li sledovány parametry motoru, je 
třeba zaru čit, aby řídicí jednotka motoru hlásila hodnoty správn ě (nap ř. nulové otá čky motoru [ot/min] p ři 
vypnutém spalovacím motoru a zapnutém zapalování). Systém PEMS musí fungovat, aniž by vysílal varovné 
signály či oznámení o chybách.  
5. ZKOUŠKA EMISÍ  
5.1. Zahájení zkoušky  
Odb ěr vzork ů, m ěření a záznam parametr ů se zahájí p řed nastartováním motoru. Aby se usnadnilo časové slad ění, 
doporu čuje se zaznamenávat parametry podléhající časovému slad ění bu ď pomocí jediného p řístroje pro záznam 
údaj ů, nebo pomocí synchronizovaného časového razítka. P řed nastartováním motoru a bezprost ředn ě poté se 
ov ěří, zda za řízení k záznamu dat zaznamenává všechny nezbytné parametry.  
5.2. Zkouška  
Odb ěr vzork ů, m ěření a záznam parametr ů pokra čují po celou dobu zkoušky vozidla na silnici. Motor lze vypínat 
a startovat, odb ěr emisí a záznam parametr ů však nesmí být p řerušen. Veškeré varovné signály, které nazna čují, že 
systém PEMS nefunguje správn ě, se zdokumentují a ov ěří. Zaznamenávání parametr ů musí být úplné minimáln ě 
z 99 %. M ěření a zaznamenávání údaj ů lze p řerušit na mén ě než 1 % celkové doby trvání jízdy, avšak maximáln ě 
na souvislou dobu 30 sekund, a to pouze v p řípad ě nezám ěrné ztráty signálu nebo pro ú čely údržby systému 
PEMS. P řerušení lze zaznamenávat p římo v systému PEMS. Není však p řípustné zanášet p řerušení zaznamenaného 
parametru b ěhem p ředb ěžného zpracování, vým ěny či následného zpracování údaj ů. Používá-li se automatické 
nulování, musí se provád ět v ůči ov ěřitelnému nulovému standardu, který je podobný standardu použitému 
k vynulování analyzátoru. V p řípad ě pot řeby se d ůrazn ě doporu čuje zahájit údržbu systému PEMS v intervalech, 
kdy je rychlost vozidla nulová.CS L 175/124 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5.3. Ukon čení zkoušky  
Zkouška se ukon čí, jakmile vozidlo dokon čí jízdu a spalovací motor se vypne. Je t řeba zabránit tomu, aby motor 
po dokon čení jízdy b ěžel delší dobu na volnob ěh. Údaje se zaznamenávají, dokud neuplyne čas odezvy odb ěrných 
systém ů. 
6. POSTUP PO ZKOUŠCE  
6.1. Kontrola analyzátor ů pro m ěření plynných emisí  
Nula a plný rozsah analyzátor ů plynných složek se ov ěří pomocí kalibra čních plyn ů totožných s t ěmi, které byly 
použity podle bodu 4.5, aby bylo možno vyhodnotit posun nuly a odezvy analyzátoru ve srovnání s kalibrací p řed 
zkouškou. Analyzátor je možno p řed ov ěřením posunu u plného rozsahu vynulovat, pokud bylo shledáno, že se 
posun nuly pohybuje v p řípustném rozmezí. Kontrola posunu po zkoušce se provede co nejd říve po zkoušce 
a p ředtím, než se systém PEMS či individuální analyzátory nebo čidla vypnou nebo p řepnou do režimu mimo 
provoz. Rozdíl mezi výsledky p řed zkouškou a po zkoušce musí spl ňovat požadavky uvedené v tabulce 2.  
Tabulka 2  
Přípustný posun analyzátoru v pr ůběhu zkoušky PEMS  
Zne čišťující látka  Posun odezvy na nulu  Posun odezvy na kalibra ční plyn pro plný rozsah (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 2 000 ppm za 
zkoušku podle toho, která hodnota je vyšší  
CO ≤ 75 ppm za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 75 ppm za zkoušku 
podle toho, která hodnota je vyšší  
NO  2 ≤ 5 ppm za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 5 ppm za zkoušku 
podle toho, která hodnota je vyšší  
NO/NO  x ≤ 5 ppm za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 5 ppm za zkoušku 
podle toho, která hodnota je vyšší  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 10 ppmC  1 za zkoušku 
podle toho, která hodnota je vyšší  
THC  ≤ 10 ppmC  1 za zkoušku  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 10 ppmC  1 za zkoušku 
podle toho, která hodnota je vyšší  
( 1 ) Je-li posun nuly v rámci p řípustného rozmezí, lze analyzátor vynulovat p řed ov ěřením posunu hodnoty plného rozsahu.  
Překro čí-li rozdíl mezi výsledky u posunu nuly a posunu hodnoty plného rozsahu p řed zkouškou a po ní 
přípustnou hodnotu, všechny zkušební výsledky se prohlásí za neplatné a zkouška se zopakuje.  
6.2. Kontrola analyzátoru pro m ěření emisí částic  
Nulová úrove ň analyzátoru se zaznamená odb ěrem vzorku z okolního vzduchu filtrovaného filtrem HEPA. Signál 
se zaznamenává po dobu 2 minut a poté se zpr ům ěruje; p řípustná kone čná koncentrace se stanoví, jakmile bude 
k dispozici vhodné m ěřicí za řízení. P řekro čí-li rozdíl mezi kontrolou p řed zkouškou a po ní p řípustnou hodnotu, 
všechny zkušební výsledky se prohlásí za neplatné a zkouška se zopakuje.  
6.3. Kontrola m ěření emisí na silnici  
Kalibrované rozp ětí analyzátor ů musí zahrnovat alespo ň 90 % hodnot koncentrace získaných z 99 % m ěření 
v platných částech zkoušky emisí. Je p řípustné, aby 1 % z celkového po čtu m ěření použitých k hodnocení p řesa ­
hovalo kalibrované rozp ětí analyzátor ů až o faktor 2. Nejsou-li tyto požadavky spln ěny, zkouška se prohlásí za 
neplatnou.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/125
 
Dodatek 2  
Specifikace a kalibrace sou částí a signál ů systému PEMS  
1. ÚVOD  
Tento dodatek vymezuje specifikace a kalibraci sou částí a signál ů systému PEMS.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
> — v ětší než  
≥ — v ětší nebo rovno  
% — procento  
≤ — menší nebo rovno  
A — nez řed ěná koncentrace CO  2 [ %]  
a 0 — pr ůse čík regresní p římky s osou y  
a 1 — sklon regresní p římky  
B — z řed ěná koncentrace CO  2 [ %]  
C — z řed ěná koncentrace NO [ppm]  
c — odezva analyzátoru p ři zkoušce rušivého vlivu kyslíku  
c FS,b — plný rozsah koncentrace HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — plný rozsah koncentrace HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 nebo C  2 H 6 přes NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 nebo C  2 H 6 přes NMC NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — zm ěřená koncentrace HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c m,d — zm ěřená koncentrace HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referen ční koncentrace HC v kroku (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referen ční koncentrace HC v kroku (d) [ppmC  1 ] 
°C — stupe ň Celsia  
D — nez řed ěná koncentrace NO [ppm]  
D e — o čekávaná z řed ěná koncentrace NO [ppm]  
E — absolutní provozní tlak [kPa]  
E CO2 — procento utlumujícího rušivého vlivu CO  2 
E E — ú činnost ethanu  
E H2O — procento utlumujícího rušivého vlivu vody  
E M — ú činnost methanuCS L 175/126 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
E O2 — rušivý vliv kyslíku  
F — teplota vody [K]  
G — tlak nasycených par [kPa]  
g — gram  
gH  2 O/kg — gram vody na kilogram  
h — hodina  
H — koncentrace vodní páry [%]  
H m — maximální koncentrace vodní páry [%]  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometry za hodinu  
kPa — kilopascal  
max — maximální hodnota  
NO  X,dry  — zaznamenaná hodnota st řední koncentrace stabilizovaného NO  X opravená o vlh ­
kost  
NO  X,m — st řední hodnota stabilizovaných záznam ů koncentrace NO  X 
NO  X,ref — referen ční st řední hodnota stabilizovaných záznam ů koncentrace NO  X 
ppm — po čet částí na milion  
ppmC  1 — po čet částí na milion v uhlíkovém ekvivalentu  
r 2 — koeficient ur čení 
s — sekunda  
t 0 — časový bod p řepnutí toku plynu [s]  
t 10 — časový bod 10 % odezvy kone čné hodnoty ode čtu 
t 50 — časový bod 50 % odezvy kone čné hodnoty ode čtu 
t 90 — časový bod 90 % odezvy kone čné hodnoty ode čtu 
bude stanoveno — bude stanoveno  
x — nezávislá prom ěnná nebo referen ční hodnota  
χ min — minimální hodnota  
y — závislá prom ěnná nebo m ěřená hodnotaCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/127
 
3. OV ĚŘOVÁNÍ LINEARITY  
3.1. Obecn ě 
Linearitu analyzátor ů, pr ůtokom ěrů, čidel a signál ů musí být možné ov ěřit na základ ě mezinárodních či vnitro ­
státních norem. Čidla nebo signály, které nelze p římo ov ěřit, nap ř. zjednodušené pr ůtokom ěry, je t řeba alterna ­
tivn ě kalibrovat podle laboratorního za řízení vozidlového dynamometru, které bylo kalibrováno podle mezi ­
národních či vnitrostátních norem.  
3.2. Požadavky na linearitu  
Všechny analyzátory, pr ůtokom ěry, čidla a signály musí spl ňovat požadavky na linearitu uvedené v tabulce 1. Jsou- 
li údaje o toku vzduchu, toku paliva, pom ěru vzduchu a paliva či hmotnostním toku výfukových plyn ů získávány 
z řídicí jednotky motoru, vypo čtený hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů musí spl ňovat požadavky na linearitu 
uvedené v tabulce 1.  
Tabulka 1  
Požadavky na linearitu u parametr ů a systém ů m ěření 
Parametr/p řístroj m ěření j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Sklon 
a 1 Sm ěrodatná chyba 
odhadu  Koeficient ur čení 
r 2 
Pr ůtok paliva (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Pr ůtok vzduchu (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Analyzátory plynu  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
To čivý moment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Analyzátory po čtu částic (  3 ) bude stanoveno  bude stanoveno  bude stanoveno  bude stanoveno  
( 1 ) volitelné pro ur čení hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
( 2 ) volitelný parametr 
( 3 ) bude stanoveno, až bude k dispozici za řízení  
3.3. Četnost ov ěřování linearity  
Požadavky na linearitu podle bodu 3.2 se ov ěřují: 
a) u každého analyzátoru alespo ň každé t ři m ěsíce nebo pokaždé, když systém projde opravou nebo zm ěnou, 
které by mohly ovlivnit kalibraci;  
b) u jiných relevantních p řístroj ů, nap ř. m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů a ov ěřiteln ě kalibrova ­
ných čidel, pokaždé, když je zjišt ěno poškození, v souladu s požadavky postup ů vnit řního auditu, výrobce 
přístroje nebo normy ISO 9000, avšak ne d říve než jeden rok p řed vlastní zkouškou.  
Požadavky na linearitu podle bodu 3.2 u čidel či signál ů ECU, které nejsou p římo ov ěřitelné, se ov ěřují jednou pro 
každé nastavení systému PEMS pomocí ov ěřiteln ě kalibrovaného m ěřicího p řístroje na vozidlovém dynamometru.  
3.4. Postup ov ěřování linearity  
3.4.1.  Obecné požadavky  
Příslušné analyzátory, p řístroje a čidla se uvedou do b ěžných provozních podmínek podle doporu čení výrobce. 
S analyzátory, p řístroji a čidly se pracuje p ři pro n ě stanovených teplotách, tlacích a pr ůtocích.  
3.4.2.  Obecný postup  
Linearita se ov ěřuje u každého b ěžného provozního rozp ětí provedením t ěchto krok ů:CS L 175/128 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
a) Analyzátor, pr ůtokom ěr nebo čidlo se vynulují zadáním nulovacího signálu. V p řípad ě analyzátor ů plyn ů se do 
ústí analyzátoru zavede čišt ěný syntetický vzduch nebo dusík, a to cestou, která je co nejp řím ější a nejkratší.  
b) Analyzátor, pr ůtokom ěr nebo čidlo se kalibruje na plný rozsah zadáním signálu pro plný rozsah. V p řípad ě 
analyzátor ů plyn ů se do ústí analyzátoru zavede vhodný kalibra ční plyn pro plný rozsah, a to cestou, která je 
co nejp řím ější a nejkratší.  
c) Opakuje se postup nulování podle písmene a).  
d) Linearita se ov ěří zadáním nejmén ě 10 referen čních hodnot (v četn ě nuly), mezi nimiž jsou p řibližn ě stejné 
rozestupy a které jsou platné. Referen ční hodnoty koncentrace složek, hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů nebo jakýchkoli jiných relevantních parametr ů se zvolí tak, aby odpovídaly rozp ětí hodnot o čekávaných 
při zkoušce emisí. P ři m ěření toku výfukových plyn ů lze z ov ěřování linearity vylou čit referen ční body 
nep řesahující 5 % maximální kalibra ční hodnoty.  
e) V p řípad ě analyzátor ů plyn ů se zavedou p římo do otvor ů analyzátoru plyny o známých koncentracích podle 
bodu 5. Po čká se dostate čně dlouhou dobu, než se signál stabilizuje.  
f) Hodnocené hodnoty a v p řípad ě pot řeby referen ční hodnoty se zaznamenávají po dobu 30 sekund p ři 
konstantní frekvenci alespo ň 1,0 Hz.  
g) Hodnoty aritmetického pr ům ěru za dobu 30 sekund se použijí k výpo čtu parametr ů lineární regrese prost řed ­
nictvím metody nejmenších čtverc ů, p řičemž odpovídající rovnice má tvar:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kde:  
y je skute čná hodnota m ěřicího systému  
a 1 je sklon regresní p římky  
x je referen ční hodnota  
a 0 je pr ůse čík regresní p římky s osou  y. 
Pro každý parametr a systém m ěření se vypo čte sm ěrodatná chyba odhadu (SEE)  y v závislosti na  x a koeficient 
ur čení (r  2 ). 
h) Parametry lineární regrese musí spl ňovat požadavky stanovené v tabulce 1.  
3.4.3.  Požadavky na ov ěřování linearity na vozidlovém dynamometru  
Neov ěřitelné pr ůtokom ěry, čidla či signály řídicí jednotky motoru, které nelze p římo kalibrovat podle ov ěřitelných 
norem, se kalibrují na vozidlovém dynamometru. Postup se v co nejv ětší mí ře řídí požadavky p řílohy 4a p ředpisu 
EHK OSN č. 83. V nezbytném p řípad ě lze pr ůtokom ěr nebo čidlo, které se mají kalibrovat, upevnit na zkušební 
vozidlo a provozovat je podle požadavk ů dodatku 1. Postup kalibrace se pokud možno řídí požadavky bodu 
3.4.2; vybere se alespo ň 10 vhodných referen čních hodnot, aby se zaru čilo, že je pokryto alespo ň 90 % maximální 
hodnoty, jíž bude podle o čekávání dosaženo p ři zkoušce emisí v reálném provozu.  
Má-li být kalibrován pr ůtokom ěr, čidlo nebo signál z řídicí jednotky motoru, které slouží ke stanovení pr ůtoku 
výfukových plyn ů a které nelze p římo ov ěřit, upevní se k výfuku vozidla ov ěřiteln ě kalibrovaný referen ční m ěřič 
hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo za řízení CVS (odb ěr vzork ů s konstantním objemem). Je t řeba 
zaru čit, aby výfukové plyny vozidla byly m ěřičem hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů m ěřeny p řesn ě, a to 
podle bodu 3.4.3 dodatku 1. Klapka akcelerátoru vozidla je b ěhem provozu ve stálé poloze, rychlostní stupe ň 
a zatížení vozidlového dynamometru je konstantní.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/129
 
4. ANALYZÁTORY PRO M ĚŘENÍ PLYNNÝCH SLOŽEK  
4.1. P řípustné typy analyzátor ů 
4.1.1.  Standardní analyzátory  
Plynné složky se m ěří pomocí analyzátor ů uvedených v bodech 1.3.1 až 1.3.5 dodatku 3 k p říloze 4A p ředpisu 
EHK OSN č. 83 série zm ěn 07. Pokud analyzátor nedisperzního typu s absorpcí v ultrafialovém pásmu m ěří jak 
emise NO, tak NO  2 , není požadován konvertor NO  2 /NO.  
4.1.2.  Alternativní analyzátory  
Analyzátor, který nespl ňuje konstruk ční specifikace uvedené v bod ě 4.1.1, je p řípustný, pokud spl ňuje požadavky 
bodu 4.2. Výrobce zaru čí, že alternativní analyzátor má ve srovnání se standardním analyzátorem rovnocennou 
nebo vyšší p řesnost m ěření, pokud jde o rozsah koncentrací zne čišťujících látek a koexistujících plyn ů, které lze 
očekávat u vozidel jedoucích na p řípustná paliva za mírných a rozší řených podmínek p ři platné zkoušce emisí 
v reálném provozu popsané v bodech 5, 6 a 7 této p řílohy. Je-li o to výrobce analyzátoru požádán, p ředloží 
písemnou formou dopl ňující informace, jimiž prokáže, že p řesnost m ěření alternativního analyzátoru je soustavn ě 
a spolehliv ě v souladu s p řesností m ěření analyzátor ů standardních. Dopl ňující informace obsahují:  
a) popis teoretického základu a technických sou částí alternativního analyzátoru;  
b) prokázání rovnocennosti s p říslušným standardním analyzátorem podle bodu 4.1.1, pokud jde o o čekávaný 
rozsah koncentrací zne čišťujících látek a podmínek okolí p ři zkoušce schválení typu definované v p říloze 4a 
předpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07, jakož i p ři valida ční zkoušce popsané v bod ě 3 dodatku 3 u vozidla 
vybaveného zážehovým a vzn ětovým motorem. Výrobce analyzátoru prokáže míru rovnocennosti v rámci 
přípustných odchylek uvedených v bod ě 3.3 dodatku 3;  
c) prokázání rovnocennosti s p říslušným standardním analyzátorem podle bodu 4.1.1, pokud jde o vliv atmo ­
sférického tlaku na p řesnost analyzátoru p ři m ěření. P ředvád ěcí zkouška stanoví odezvu na kalibra ční plyn pro 
plný rozsah, jehož koncentrace spadá do rozsahu analyzátoru, aby bylo možno zkontrolovat vliv atmosféric ­
kého tlaku p ři mírných a rozší řených podmínkách nadmo řské výšky, které jsou definovány v bod ě 5.2 této 
přílohy. Takovouto zkoušku je možné provést ve zkušební komo ře simulující nadmo řskou výšku;  
d) prokázání rovnocennosti ve vztahu ke standardnímu analyzátoru podle bodu 4.1.1 v pr ůběhu alespo ň t ří 
silni čních zkoušek, které spl ňují požadavky této p řílohy;  
e) prokázání, že vliv vibrací, zrychlení a okolní teploty na hodnoty udávané analyzátorem nep řesahuje požadavky 
ohledn ě šumu, které jsou pro analyzátory stanoveny v bod ě 4.2.4.  
Schvalovací orgány si mohou vyžádat dodate čné informace dokládající rovnocennost, nebo mohou schválení 
odmítnout, pokud se m ěřením prokázalo, že alternativní analyzátor není rovnocenný s analyzátorem standardním.  
4.2. Specifikace analyzátoru  
4.2.1.  Obecn ě 
Krom ě požadavk ů na linearitu, které jsou definovány pro každý analyzátor v bod ě 3, výrobce analyzátoru 
prokáže, že typy analyzátor ů vyhovují specifikacím stanoveným v bodech 4.2.2 až 4.2.8. Analyzátory musejí 
mít m ěřicí rozsah a čas odezvy, které umožní dosáhnout p řesnosti požadované k m ěření koncentrací složek 
výfukových plyn ů podle použitelné emisní normy za neustálených a ustálených podmínek. Co nejvíce musí být 
omezena citlivost analyzátor ů v ůči ot řes ům, vibracím, stárnutí, prom ěnlivosti teploty a okolního tlaku, jakož 
i elektromagnetickému rušení a dalším dopad ům týkajícím se vozidla a provozu analyzátoru.  
4.2.2.  P řesnost  
Přesnost, definovaná jako odchylka hodnoty udávané analyzátorem od referen ční hodnoty, nesmí p řesáhnout 2 % 
udávané hodnoty nebo 0,3 % plného rozsahu stupnice, podle toho, která hodnota je v ětší.CS L 175/130 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.3.  Preciznost  
Preciznost, definovaná jako 2,5násobek sm ěrodatné odchylky deseti opakovaných odezev na daný kalibra ční plyn, 
nesmí být pro m ěřicí rozsah, který je v ětší nebo roven 155 ppm (nebo ppmC  1 ), v ětší než 1 % koncentrace na 
plném rozsahu stupnice a pro m ěřicí rozsah, který je menší nebo roven 155 ppm (nebo ppm C  1 ), v ětší než 2 % 
koncentrace na plném rozsahu stupnice.  
4.2.4.  Šum  
Šum, definovaný jako dvojnásobek kvadratického pr ům ěru deseti standardních odchylek, kdy každá z nich je 
vypo čtena z odezev na nulu m ěřených p ři konstantní frekvenci zaznamenávání alespo ň 1,0 Hz po dobu 30 
sekund, nep řesáhne 2 % plného rozsahu stupnice. Po každém z 10 m ěřicích interval ů následuje interval 30 
sekund, b ěhem n ějž je analyzátor vystaven vhodnému kalibra čnímu plynu pro plný rozsah. P řed každou periodou 
odb ěru vzork ů a každou periodou použití na plný rozsah se zajistí dostate čný čas k vy čišt ění analyzátoru a odb ěr­
ného potrubí.  
4.2.5.  Posun odezvy na nulu  
Posun odezvy na nulu, definovaný jako st řední odezva na nulovací plyn b ěhem časového intervalu nejmén ě 30 
sekund, musí vyhovovat specifikacím uvedeným v tabulce 2.  
4.2.6.  Posun odezvy na plyn pro plný rozsah  
Posun odezvy na kalibra ční plyn pro plný rozsah, definovaný jako st řední odezva na kalibra ční plyn pro plný 
rozsah b ěhem časového intervalu nejmén ě 30 sekund, musí vyhovovat specifikacím uvedeným v tabulce 2.  
Tabulka 2  
Přípustný posun odezvy analyzátor ů na nulovací plyn a na plyn pro plný rozsah p ři m ěření plynných 
složek v laboratorních podmínkách  
Zne čišťující látka  Posun odezvy na nulu  Posun odezvy na plyn pro plný rozsah  
CO  2 ≤ 1,000 ppm b ěhem 4 hodin  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 1,000 ppm b ěhem 4 
hodin podle toho, která hodnota je vyšší  
CO ≤ 50 ppm b ěhem 4 hodin  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 50 ppm b ěhem 4 
hodin podle toho, která hodnota je vyšší  
NO  2 ≤ 5 ppm b ěhem 4 hodin  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 5 ppm b ěhem 4 hodin 
podle toho, která hodnota je vyšší  
NO/NO  x ≤ 5 ppm b ěhem 4 hodin  ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo 5 ppm b ěhem 4 hodin 
podle toho, která hodnota je vyšší  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 10 ppm b ěhem 4 
hodin podle toho, která hodnota je vyšší  
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % hodnoty ode čtu nebo ≤ 10 ppm b ěhem 4 
hodin podle toho, která hodnota je vyšší  
4.2.7.  Doba náb ěhu 
Doba náb ěhu, definovaná jako doba mezi 10 % a 90 % odezvy u kone čné hodnoty ode čtu (t 90 – t 10 ; viz bod 4.4) 
by nem ěla p řesáhnout 3 sekundy.  
4.2.8.  Sušení plynu  
Výfukové plyny lze m ěřit ve vlhkém nebo suchém stavu. Je-li použito za řízení pro sušení plynu, musí mít 
minimální vliv na složení m ěřených plyn ů. Chemické suši čky nejsou povoleny.  
4.3. Dodate čné požadavky  
4.3.1.  Obecn ě 
Ustanovení bod ů 4.3.2 až 4.3.5 definují dodate čné požadavky na výkonnost specifických typ ů analyzátor ů 
a vztahují se pouze na p řípady, kdy je dot čený analyzátor použit k m ěření emisí v reálném provozu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/131
 
4.3.2.  Zkouška ú činnosti konvertor ů NO  X 
Je-li použit konvertor NO  X , nap ř. ke konverzi NO  2 na NO pro ú čely analýzy chemiluminescen čním analyzátorem, 
jeho ú činnost se vyzkouší podle požadavk ů bodu 2.4 dodatku 3 k p říloze 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 
07. Ú činnost konvertoru NO  X se ov ěří ne d říve než jeden m ěsíc p řed zkouškou emisí.  
4.3.3.  Nastavení plamenoioniza čního detektoru (FID)  
a) Optimalizace odezvy detektoru  
M ěří-li se uhlovodíky, FID se se řizuje v intervalech stanovených výrobcem analyzátoru podle bodu 2.3.1 
dodatku 3 k p říloze 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07. K optimalizaci odezvy v nejb ěžn ějším 
provozním rozp ětí se použije kalibra ční plyn obsahující propan ve vzduchu nebo propan v dusíku.  
b) Faktory odezvy na uhlovodíky  
M ěří-li se uhlovodíky, faktor odezvy plamenoioniza čního detektoru na uhlovodíky se ov ěří podle ustanovení 
bodu 2.3.3 dodatku 3 p řílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07, p řičemž jako kalibra ční plyn se 
použije propan ve vzduchu nebo propan v dusíku a jako nulovací plyn čišt ěný syntetický vzduch nebo dusík.  
c) Kontrola rušivého vlivu kyslíku  
Kontrola rušivého vlivu kyslíku se provádí p ři uvedení FID do provozu a po údržb ě v ětšího rozsahu. Zvolí se 
m ěřicí rozsah, v n ěmž se hodnota pro plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku pohybuje v horní polovin ě. 
Zkouška se provede p ři teplot ě vyh řívaného prostoru nastavené na požadovanou hodnotu. Specifikace plyn ů 
ke kontrole rušivého vlivu kyslíku jsou popsány v bod ě 5.3.  
Použije se následující postup:  
i) analyzátor se nastaví na nulu;  
ii) analyzátor se kalibruje na plný rozsah sm ěsí obsahující 0 % kyslíku u zážehových motor ů a sm ěsí obsa ­
hující 21 % kyslíku u vzn ětových motor ů; 
iii) zkontroluje se odezva na nulu. Jestliže se zm ěnila o více než 0,5 % plného rozsahu stupnice, kroky i) a ii) 
se zopakují;  
iv) vpustí se plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku obsahující 5 % a 10 % kyslíku;  
v) zkontroluje se odezva na nulu. Jestliže se zm ěnila o více než ± 1 % plného rozsahu stupnice, zkouška se 
zopakuje;  
vi) rušivý vliv kyslíku  E O2 se vypo čte pro každý plyn ke kontrole rušivého vlivu kyslíku použitý v kroku iv) 
takto:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
kde odezva analyzátoru je:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
kde:  
c ref,b je referen ční koncentrace HC v kroku (ii) [ppmC  1 ]CS L 175/132 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
c ref,d je referen ční koncentrace HC v kroku (iv) [ppmC  1 ] 
c FS,b je plný rozsah koncentrace HC v kroku (ii) [ppmC  1 ] 
c FS,d je plný rozsah koncentrace HC v kroku (iv) [ppmC  1 ] 
c m,b je zm ěřená koncentrace HC v kroku (ii) [ppmC  1 ] 
c m,d je zm ěřená koncentrace HC v kroku (iv) [ppmC  1 ] 
vii) rušivý vliv kyslíku  E O2 musí být menší než ± 1,5 % pro všechny požadované plyny ke kontrole rušivého 
vlivu kyslíku;  
viii) jestliže rušivý vliv kyslíku  E O2 je v ětší než ± 1,5 %, lze jej opravit inkrementální úpravou pr ůtoku vzduchu 
(nad hodnotu specifikovanou výrobcem a pod tuto hodnotu), pr ůtoku paliva a pr ůtoku odebíraného 
vzorku;  
ix) kontrola rušivého vlivu kyslíku se opakuje pro každé nové se řízení.  
4.3.4.  Ú činnost konverze separátoru nemethanových uhlovodík ů (NMC)  
Jsou-li analyzovány uhlovodíky, lze NMC použít k odstran ění nemethanových uhlovodík ů ze vzorku plynu tím, že 
se oxidují všechny uhlovodíky krom ě methanu. V ideálním p řípad ě je konverze methanu 0 % a konverze ostatních 
uhlovodík ů p ředstavovaných ethanem 100 %. K p řesnému m ěření NMHC se stanoví ob ě ú činnosti a použijí se 
k výpo čtu emisí NMHC (viz bod 9.2 dodatku 4). V p řípad ě, že je NMC-FID kalibrován metodou b) v bod ě 9.2 
dodatku 4, tj. tak, že je p řes separátor NMC prohán ěn kalibra ční plyn obsahující methan/vzduch, není nutné 
stanovit ú činnost konverze methanu.  
a) Ú činnost konverze methanu  
Kalibra ční plyn s obsahem methanu se vede detektorem FID s obtokem NMC a bez tohoto obtoku; ob ě 
koncentrace se zaznamenají. Ú činnost konverze methanu se stanoví takto:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kde:  
c HC(w/NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 přes separátor NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 mimo separátor NMC [ppmC  1 ] 
b) Ú činnost konverze ethanu  
Kalibra ční plyn s obsahem ethanu se vede detektorem FID s obtokem NMC a bez tohoto obtoku; ob ě koncent ­
race se zaznamenají. Ú činnost konverze ethanu se stanoví takto:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kde:  
c HC(w/NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku C  2 H 6 přes separátor NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku C  2 H 6 mimo separátor NMC [ppmC  1 ]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/133
 
4.3.5.  Ú činky rušivých vliv ů 
a) Obecn ě 
Hodnoty ode čítané z analyzátoru mohou ovliv ňovat i jiné než analyzované plyny. Kontrolu ú čink ů rušivých 
vliv ů a správné funk čnosti analyzátor ů provádí výrobce analyzátor ů p řed uvedením na trh, a to alespo ň jednou 
u každého typu analyzátoru nebo p řístroje uvedených v písmenech b) až f).  
b) Kontrola rušivých vliv ů u analyzátoru CO  
M ěření analyzátoru CO m ůže rušit voda a CO  2 . Proto se nechá p ři pokojové teplot ě probublávat vodou 
kalibra ční plyn CO  2 s koncentrací od 80 % do 100 % plného rozsahu stupnice p ři maximálním pracovním 
rozsahu analyzátoru CO použitého p ři zkoušce a zaznamená se odezva analyzátoru. Odezva analyzátoru nesmí 
být v ětší než 2 % st řední koncentrace CO o čekávané v pr ůběhu normální silni ční zkoušky nebo ± 50 ppm 
podle toho, která hodnota je v ětší. Kontroly rušivých vliv ů H 2 O a CO  2 se mohou provád ět samostatn ě. Jestliže 
jsou úrovn ě H 2 O a CO  2 použité ke kontrole rušivých vliv ů vyšší než maximální úrovn ě o čekávané p ři zkoušce, 
musí se každá zjišt ěná hodnota rušivého vlivu zmenšit vynásobením zjišt ěného rušivého vlivu pom ěrem 
hodnoty maximální o čekávané koncentrace b ěhem zkoušky ke skute čné hodnot ě koncentrace použité v pr ů­
běhu této zkoušky. Je možno provád ět samostatné zkoušky ke zjiš ťování rušivého vlivu koncentrací H  2 O, které 
jsou menší než maximální koncentrace o čekávané b ěhem zkoušky, a zjišt ěné rušivé vlivy H  2 O se zv ětší 
vynásobením zjišt ěného rušivého vlivu pom ěrem hodnoty maximální koncentrace H  2 O o čekávané b ěhem 
zkoušky ke skute čné hodnot ě koncentrace použité v pr ůběhu této zkoušky. Sou čet obou takto upravených 
hodnot rušivého vlivu musí spl ňovat požadavky na p řípustné odchylky specifikované v tomto bod ě. 
c) Kontrola utlumujících rušivých vliv ů u analyzátoru NO  X 
Dv ěma plyny, kterým se musí v ěnovat pozornost u analyzátor ů CLD a HCLD, jsou CO  2 a vodní pára. Odezvy 
na utlumující rušivé vlivy t ěchto plyn ů jsou úm ěrné koncentracím t ěchto plyn ů. Zkouškou se stanoví utlu ­
mující rušivé vlivy p ři nejvyšších koncentracích o čekávaných b ěhem zkoušky. Jestliže analyzátory CLD a HCLD 
používají algoritmy ke kompenzaci utlumujících rušivých vliv ů, které pracují s analyzátory, jež m ěří H  2 O 
a/nebo CO  2 , musí se utlumující rušivé vlivy vyhodnotit s t ěmito analyzátory v činnosti a s použitím kompen ­
za čních algoritm ů. 
i) Zkouška utlumujících rušivých vliv ů CO  2 
Kalibra ční plyn CO  2 s koncentrací od 80 % do 100 % maximálního pracovního rozsahu se nechá protékat 
analyzátorem NDIR; hodnota CO  2 se zaznamená jako hodnota A. Kalibra ční plyn CO  2 se pak z ředí 
o p řibližn ě 50 % kalibra čním plynem NO a nechá se protékat analyzátory NDIR a CLD nebo HCLD; 
hodnoty CO  2 a NO se zaznamenají jako hodnoty B a C. Pak se uzav ře p řívod CO  2 a detektorem CLD 
nebo HCLD se nechá protékat jen kalibra ční plyn NO; hodnota NO se zaznamená jako hodnota D. 
Utlumující rušivý vliv vyjád řený v procentech se vypo čte takto:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
kde:  
A je koncentrace nez řed ěného CO  2 zm ěřená analyzátorem NDIR [%]  
B je koncentrace z řed ěného CO  2 zm ěřená analyzátorem NDIR [%]  
C je koncentrace z řed ěného NO zm ěřená analyzátorem CLD nebo HCLD [ppm]  
D je koncentrace nez řed ěného NO zm ěřená analyzátorem CLD nebo HCLD [ppm].  
Se souhlasem schvalovacího orgánu lze použít alternativní metody řed ění a kvantifikování hodnot kali ­
bra čních plyn ů CO  2 a NO, nap ř. dynamické sm ěšování.  
ii) Zkouška utlumujícího rušivého vlivu vody  
Tato kontrola se použije jen v p řípad ě m ěření koncentrace vlhkého plynu. P ři výpo čtu utlumujícího 
rušivého vlivu vody se uvažuje z řed ění kalibra čního plynu NO vodní párou a úprava koncentrace vodní 
páry v plynné sm ěsi na úrovn ě koncentrací o čekávané p ři zkoušce emisí. Kalibra ční plyn NO s koncentracíCS L 175/134 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
80 % až 100 % plného rozsahu stupnice v normálním pracovním rozsahu se nechá protékat analyzátorem 
CLD nebo HCLD; hodnota NO se zaznamená jako hodnota  D. Kalibra ční plyn NO se pak nechá p ři 
pokojové teplot ě probublávat vodou a protékat analyzátorem CLD nebo HCLD; hodnota NO se zaznamená 
jako hodnota  C. Ur čí se absolutní pracovní tlak analyzátoru a teplota vody a tyto hodnoty se zaznamenají 
jako hodnoty E a F. Stanoví se tlak nasycených par sm ěsi, který odpovídá teplot ě probublávané vody  F, 
a zaznamená se jako hodnota  G. Koncentrace vodní páry  H [v %] v plynné sm ěsi se vypo čte takto:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Očekávaná koncentrace z řed ěného kalibra čního plynu NO ve vodní pá ře se zaznamená jako  D e a vypo čte 
takto:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
U výfukových plyn ů vzn ětového motoru se odhadne maximální koncentrace vodní páry ve výfukových 
plynech (v %) o čekávaná p ři zkoušce a zaznamená se jako  H m; odhad se provede za p ředpokladu pom ěru 
H/C paliva 1,8/1 z maximální koncentrace CO  2 ve výfukových plynech A takto:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Utlumující rušivý vliv vody vyjád řený v procentech se vypo čte takto:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
kde:  
D e je o čekávaná koncentrace z řed ěného NO [ppm]  
C je zm ěřená koncentrace z řed ěného NO [ppm]  
H m je maximální koncentrace vodní páry [ %]  
H je skute čná koncentrace vodní páry [%]  
iii) Maximální p řípustný utlumující rušivý vliv  
Kombinovaný utlumující rušivý vliv CO  2 a vody nesmí p řesáhnout 2 % plného rozsahu stupnice.  
d) Kontrola utlumujícího rušivého vlivu u analyzátor ů nedisperzního typu s absorpcí v ultrafialovém pásmu 
(NDUV)  
Uhlovodíky a voda mohou mít pozitivní rušivý vliv na analyzátor NDUV tím, že vyvolávají podobnou odezvu 
jako NO  X . Výrobce analyzátoru NDUV ov ěří, že jsou utlumující rušivé vlivy omezeny, tímto zp ůsobem:  
i) Analyzátor a chladi č se nastaví podle provozních pokyn ů výrobce; provedou se úpravy, aby se optima ­
lizovala výkonnost analyzátoru a chladi če. 
ii) U analyzátoru se provede kalibrace na nulu a na plný rozsah p ři hodnotách koncentrace o čekávaných 
během zkoušky emisí.  
iii) Kalibra ční plyn NO  2 se zvolí takový, aby co nejvíce odpovídal maximální koncentraci NO  2 očekávané 
během zkoušky emisí.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/135
 
iv) Kalibra ční plyn NO  2 přetéká p řes sondu systému pro odb ěr vzork ů plynu, dokud se neustálí odezva 
analyzátoru na NO  X . 
v) Vypo čítá se st řední hodnota stabilizovaných záznam ů koncentrace NO  X za dobu 30 sekund a zaznamená 
se jako NO  X,ref . 
vi) Tok kalibra čního plynu NO  2 se zastaví a odb ěrný systém se nasytí p řetékáním výstupu generátoru 
rosného bodu, který je nastaven na rosný bod p ři 50 °C. Z výstupu generátoru rosného bodu se odebírá 
vzorek pomocí odb ěrného systému a chladi če po dobu nejmén ě 10 minut až do stavu, kdy se o čekává, že 
chladi č za čne odstra ňovat konstantní množství vody.  
vii) Po ukon čení fáze iv) se odb ěrný systém op ět nasytí p řetékáním kalibra čního plynu NO  2 použitého ke 
stanovení hodnoty NO  X,ref , dokud se neustálí celková reakce na NO  X . 
viii) Vypo čítá se st řední hodnota stabilizovaných záznam ů koncentrace NO  X za dobu 30 sekund a zaznamená 
se jako NO  X,m . 
ix) Hodnota NO  X,m se koriguje na hodnotu NO  X,dry  na základ ě rezidua vodní páry, která prošla chladi čem p ři 
teplot ě a tlaku na výstupu chladi če; 
Vypo čtená hodnota NO  X,dry  musí činit alespo ň 95 % hodnoty NO  X,ref . 
e) Vysouše č vzorku  
Vysouše č vzorku odstra ňuje vodu, která jinak m ůže mít na m ěření NO  X rušivý vliv. U analyzátor ů CLD na 
suché bázi se musí prokázat, že pro nejv ětší o čekávanou koncentraci vodní páry  H m vysouše č vzorku udržuje 
vlhkost v CLD na hodnot ě ≤ 5 g vody/kg suchého vzduchu (nebo na p řibližn ě 0,8 % H  2 O), což odpovídá 
100 % relativní vlhkosti p ři 3,9 °C a 101,3 kPa nebo p řibližn ě 25 % relativní vlhkosti p ři 25 °C a 101,3 kPa. 
Soulad je možno prokázat m ěřením teploty na výstupu z tepelného vysouše če vzork ů nebo m ěřením vlhkosti 
v míst ě těsn ě p řed CLD. Je také možno m ěřit vlhkost na výstupu z CLD, jestliže do CLD proudí pouze tok 
z vysouše če vzork ů. 
f) Vysouše č vzorku s penetrací NO  2 
Tekutá voda, která z ůstává v nedokonale konstruovaném vysouše či vzorku, m ůže ze vzorku odebírat NO  2 . 
Jestliže je použit vysouše č vzorku v kombinaci s analyzátorem NDUV bez p řed ním umíst ěného konvertoru 
NO  2 /NO, mohla by voda odebírat NO  2 ze vzorku p řed m ěřením NO  X . Vysouše č vzorku musí být schopen 
zm ěřit minimáln ě 95 % celkového množství NO  2 obsaženého v plynu, který je nasycen vodní párou a sestává 
z maximální koncentrace NO  2 očekávané p ři emisní zkoušce vozidla.  
4.4. Kontrola doby odezvy analytického systému  
Pro kontrolu doby odezvy musí být nastavení analytického systému naprosto stejné jako v pr ůběhu zkoušky emisí 
(tj. tlak, pr ůtoky, nastavení filtr ů na analyzátorech a všechny ostatní parametry, které ovliv ňují dobu odezvy). Doba 
odezvy se stanoví zm ěnou plynu p římo na vstupu odb ěrné sondy. Ke zm ěně plynu musí dojít v dob ě kratší než 
0,1 sekundy. Plyny použité ke zkoušce musí vyvolat zm ěnu koncentrace nejmén ě 60 % plného rozsahu stupnice 
analyzátoru.  
Zaznamená se pr ůběh koncentrace každé jednotlivé složky plynu. Doba zpožd ění se definuje jako doba od 
okamžiku zm ěny plynu ( t 0 ) do okamžiku dosažení odezvy v hodnot ě 10 % kone čného ode čtu (t 10 ). Doba náb ěhu 
je definována jako doba mezi 10 % a 90 % odezvy u kone čné hodnoty ode čtu (t 90 – t 10 ). Doba odezvy systému 
(t 90 ) se skládá z doby zpožd ění k m ěřicímu detektoru a dobou náb ěhu detektoru.  
K časovému vyrovnání signál ů analyzátoru a pr ůtoku výfukového plynu se doba transformace definuje jako doba 
mezi okamžikem zm ěny ( t 0 ) a okamžikem, kdy odezva dosáhne 50 % kone čné udávané hodnoty ( t 50 ). 
Doba odezvy systému musí být ≤ 12 s p ři dob ě náb ěhu ≤ 3 s pro všechny složky a pro všechny použité rozsahy. 
Jestliže se použije NMC k m ěření NMHC, m ůže doba odezvy systému p řesáhnout 12 s.CS L 175/136 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5. PLYNY  
5.1. Obecn ě 
Musí se respektovat doba trvanlivosti kalibra čních plyn ů. Čisté a smíšené kalibra ční plyny musí vyhovovat speci ­
fikacím bod ů 3.1 a 3.2 dodatku 3 k p říloze 4A p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07. Krom ě toho je p řípustný 
kalibra ční plyn NO  2 . Koncentrace kalibra čního plynu NO  2 se pohybuje v rozmezí dvou procent okolo uvedené 
hodnoty koncentrace. Množství NO obsažené v kalibra čním plynu NO  2 nep řesahuje 5 % obsahu NO  2 . 
5.2. D ěliče plyn ů 
Kalibra ční plyny lze získat také z d ěličů plyn ů, což jsou precizní sm ěšovací za řízení, která ředí čišt ěným N  2 nebo 
čišt ěným syntetickým vzduchem. P řesnost d ěliče plyn ů musí být taková, aby byla koncentrace smíchaných 
kalibra čních plyn ů ur čena s p řesností ± 2 %. Ov ěření se vykoná p ři rozsahu od 15 % do 50 % plného rozsahu 
stupnice pro každou kalibraci provedenou s použitím d ěliče plyn ů. Jestliže první ov ěření selhalo, je možno provést 
dopl ňující ov ěření s použitím jiného kalibra čního plynu.  
Voliteln ě je možno ov ěřit d ělič plynu p řístrojem, který je ze své podstaty lineární, nap ř. použitím plynu NO 
v kombinaci s analyzátorem CLD. Hodnota pro plný rozsah p řístroje se nastaví kalibra čním plynem pro plný 
rozsah p římo p řipojeným k p řístroji. D ělič plyn ů se ov ěří p ři typicky použitých nastaveních a jmenovitá hodnota 
se porovná s koncentrací zm ěřenou p řístrojem. Zjišt ěný rozdíl musí být v každém bodu v rozmezí ± 1 % jmeno ­
vité hodnoty koncentrace.  
5.3. Plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku  
Plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku jsou sm ěsí propanu, kyslíku a dusíku a obsahují propan s koncentrací 
350 ppm ± 75 ppmC  1 . Hodnota koncentrace se stanoví gravimetrickými metodami, dynamickým smíšením nebo 
chromatografickou analýzou celkových uhlovodík ů v četn ě ne čistot. Koncentrace kyslíku v plynech ke kontrole 
rušivého vlivu kyslíku spl ňují požadavky uvedené v tabulce 3; zbytek plyn ů ke kontrole rušivého vlivu kyslíku 
tvo ří čišt ěný dusík.  
Tabulka 3  
Plyny ke kontrole rušivého vlivu kyslíku  
Typ motoru  
Vzn ětový  Zážehový  
koncentrace O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALYZÁTORY PRO M ĚŘENÍ PO ČTU EMITOVANÝCH ČÁSTIC  
V tomto oddíle budou definovány budoucí požadavky na analyzátory pro m ěření po čtu emitovaných částic, 
jakmile bude zavedena povinnost jejich m ěření. 
7. P ŘÍSTROJE K M ĚŘENÍ HMOTNOSTNÍHO PR ŮTOKU VÝFUKOVÝCH PLYN Ů 
7.1. Obecn ě 
Přístroje, čidla nebo signály pro m ěření hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů mají takový m ěřicí rozsah 
a dobu odezvy, které umož ňují dosáhnout p řesnosti požadované k m ěření hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů za neustálených a ustálených podmínek. Citlivost nástroj ů, čidel a signál ů v ůči ot řes ům, vibracím, stárnutí, 
prom ěnlivosti teploty a okolního tlaku, jakož i elektromagnetickému rušení a dalším dopad ům týkajícím se vozidla 
a provozu analyzátoru je taková, aby se minimalizovaly dodate čné chyby.  
7.2. Specifikace p řístroje  
Hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů se stanoví metodou p římého m ěření použitou v n ěkterém z následujících 
přístroj ů: 
a) p řístroje pro m ěření pr ůtoku pomocí Pitotovy sondy;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/137
 
b) p řístroje pro m ěření rozdílu tlak ů, nap ř. pr ůtoková tryska (podrobnosti viz norma ISO 5167);  
c) ultrazvukový pr ůtokom ěr; 
d) vírový pr ůtokom ěr. 
Každý individuální m ěřič hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů musí spl ňovat požadavky na linearitu stano ­
vené v bod ě 3. Krom ě toho výrobce p řístroje prokáže, že každý typ m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů vyhovuje specifikacím v bodech 7.2.3 až 7.2.9.  
Je p řípustné vypo čítat hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů na základ ě zm ěřených hodnot pr ůtoku vzduchu 
a pr ůtoku paliva, které byly získány z ov ěřiteln ě kalibrovaných čidel, jestliže tato čidla spl ňují požadavky na 
linearitu podle bodu 3, požadavky na p řesnost podle bodu 8 a jestliže je výsledný hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů validován podle bodu 4 dodatku 3.  
Krom ě toho lze použít i další metody stanovení hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů, které jsou založeny na 
přístrojích a signálech, jež nejsou p římo ov ěřitelné, nap ř. zjednodušené m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů nebo signály z řídicí jednotky motoru, a to v p řípad ě, že výsledný hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů 
spl ňuje požadavky na linearitu podle bodu 3 a je validován podle bodu 4 dodatku 3.  
7.2.1.  Normy kalibrace a ov ěřování  
Přesnost m ěřičů hmotnostního pr ůtoku se ov ěřuje pomocí vzduchu či výfukových plyn ů podle ov ěřitelné normy, 
nap ř. kalibrovaným m ěřičem hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo tunelem pro řed ění plného toku.  
7.2.2.  Četnost ov ěřování  
Soulad m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů s body 7.2.3 a 7.2.9 se ov ěří ne d říve než rok p řed 
samotnou zkouškou.  
7.2.3.  P řesnost  
Přesnost, definovaná jako odchylka hodnoty ode čtené z pr ůtokom ěru výfukových plyn ů od referen ční hodnoty 
pr ůtoku, nep řesahuje ± 2 % udávané hodnoty, 0,5 % plného rozsahu stupnice nebo ± 1,0 % maximálního pr ůtoku, 
na n ějž byl pr ůtokom ěr kalibrován, podle toho, která z hodnot je vyšší.  
7.2.4.  Preciznost  
Preciznost, definovaná jako 2,5násobek sm ěrodatné odchylky deseti opakovaných odezev na daný jmenovitý 
pr ůtok p řibližn ě uprost řed kalibra čního rozp ětí, nesmí být v ětší než 1 % maximálního pr ůtoku, na n ějž byl 
pr ůtokom ěr kalibrován.  
7.2.5.  Šum  
Šum, definovaný jako dvojnásobek kvadratického pr ům ěru deseti standardních odchylek, kdy každá z nich je 
vypo čtena z odezev na nulu m ěřených p ři konstantní frekvenci zaznamenávání alespo ň 1,0 Hz po dobu 30 
sekund, nep řesáhne 2 % hodnoty maximálního kalibrovaného pr ůtoku. Po každé z 10 dob m ěření následuje 
interval 30 sekund, b ěhem n ějž je pr ůtokom ěr EFM vystaven maximálnímu kalibrovanému pr ůtoku.  
7.2.6.  Posun odezvy na nulu  
Odezva na nulu je definována jako st řední hodnota odezvy na nulový tok v časovém intervalu nejmén ě 30 
sekund. Posun odezvy na nulu lze ov ěřit na základ ě vykázaných primárních signál ů, nap ř. tlaku. Posun primárních 
signál ů b ěhem 4 hodin musí být menší než ± 2 % maximální hodnoty primárního signálu, která byla zazname ­
nána p ři pr ůtoku, na který byl pr ůtokom ěr EFM kalibrován.  
7.2.7.  Posun odezvy na plyn pro plný rozsah  
Odezva na plyn pro plný rozsah je definována jako st řední hodnota odezvy na plyn pro plný rozsah v časovém 
intervalu nejmén ě 30 sekund. Posun odezvy na kalibra ční plyn pro plný rozsah lze ov ěřit na základ ě vykázaných 
primárních signál ů, nap ř. tlaku. Posun primárních signál ů b ěhem 4 hodin musí být menší než ± 2 % maximální 
hodnoty primárního signálu, která byla zaznamenána p ři pr ůtoku, na který byl pr ůtokom ěr EFM kalibrován.CS L 175/138 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
7.2.8.  Doba náb ěhu 
Doba náb ěhu p řístroj ů a metod k m ěření pr ůtoku výfukových plyn ů by m ěla co nejvíce odpovídat dob ě náb ěhu 
analyzátor ů plyn ů uvedených v bod ě 4.2.7, nesmí však být delší než 1 sekunda.  
7.2.9.  Kontrola doby odezvy  
Doba odezvy m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů se stanoví uplatn ěním obdobných parametr ů, jaké 
byly uplatn ěny p ři zkoušce emisí (tj. tlak, pr ůtoky, nastavení filtr ů a všechny ostatní vlivy na dobu odezvy). Doba 
odezvy se stanoví zm ěnou plynu p římo na vstupu m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. Ke zm ěně 
pr ůtoku plynu musí dojít co nejrychleji, ale d ůrazn ě se doporu čuje, aby ke zm ěně došlo v dob ě kratší než 0,1 
sekundy. Pr ůtok plynu použitý p ři zkoušce musí vyvolat zm ěnu pr ůtoku ve výši nejmén ě 60 % plného rozsahu 
stupnice m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. Pr ůtok plynu se zaznamená. Doba zpožd ění se definuje 
jako doba od okamžiku zm ěny pr ůtoku plynu ( t 0 ) do dosažení odezvy v hodnot ě 10 % kone čné udávané hodnoty 
(t 10 ). Doba náb ěhu je definována jako doba mezi 10 % a 90 % odezvy u kone čné hodnoty ode čtu (t 90 – t 10 ). Doba 
odezvy ( t 90 ) je definována jako sou čet doby zpožd ění a doby náb ěhu. Doba odezvy m ěřiče hmotnostního pr ůtoku 
výfukových plyn ů (t 90 je ≤ 3 sekundám s dobou náb ěhu ( t 90 – t 10 ) ≤ 1 sekund ě v souladu s bodem 7.2.8.  
8. ČIDLA A POMOCNÁ ZA ŘÍZENÍ  
Čidla a pomocná za řízení, která se používají ke stanovení nap ř. teploty, atmosférického tlaku, okolní vlhkosti, 
rychlosti vozidla, pr ůtoku paliva nebo pr ůtoku nasávaného vzduchu, nesmí m ěnit nebo nep řim ěřen ě ovliv ňovat 
výkon motoru vozidla a systému následného zpracování výfukových plyn ů. P řesnost čidel a pomocného za řízení 
spl ňuje požadavky v tabulce 4. Soulad s požadavky v tabulce 4 se prokazuje v intervalech stanovených výrobcem 
přístroje, v souladu s postupy vnit řního auditu nebo v souladu s normou ISO 9000.  
Tabulka 4  
Požadavky na p řesnost u parametr ů m ěření 
Parametr m ěření P řesnost  
pr ůtok paliva (  1 ) ± 1 % hodnoty ode čtu (  3 ) 
pr ůtok vzduchu (  1 ) ± 2 % hodnoty ode čtu 
rychlost vozidla (  2 ) ± 1,0 km/h v absolutní hodnot ě 
teploty ≤ 600 K  ± 2 K v absolutní hodnot ě 
teploty > 600 K  ± 0,4 % hodnoty ode čtu v kelvinech  
okolní tlak  ± 0,2 kPa v absolutní hodnot ě 
relativní vlhkost  ± 5 % v absolutní hodnot ě 
absolutní vlhkost  ± 10 % hodnoty ode čtu nebo 1 g H  2 O/kg suchého vzduchu podle 
toho, která hodnota je vyšší  
( 1 ) Volitelné pro stanovení hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. 
( 2 ) Požadavek se vztahuje pouze na čidlo rychlosti; používá-li se rychlost vozidla k ur čení parametr ů, jako je zrychlení, sou čin 
rychlosti a pozitivního zrychlení, nebo RPA, musí signál p ři rychlosti vyšší než 3 km/h dosahovat p řesnosti 0,1 % a frekvence 
odb ěru vzork ů musí být 1 Hz. Tento požadavek na p řesnost lze splnit použitím signálu rota čního čidla rychlosti na kole 
vozidla. 
( 3 ) P řesnost je 0,02 % hodnoty ode čtu, jestliže se tato hodnota použije k výpo čtu hmotnostního pr ůtoku vzduchu a výfukových 
plyn ů z pr ůtoku paliva podle bodu 10 dodatku 4.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/139
 
Dodatek 3  
Validace systému PEMS a neov ěřitelný hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů 
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje požadavky, na jejichž základ ě má být za neustálených podmínek validována funk čnost 
instalovaného systému PEMS, jakož i správnost hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů, jehož hodnota byla 
získána z neov ěřitelných m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo vypo čtena ze signál ů řídicí 
jednotky motoru.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
% — procento  
#/km — po čet na kilometr  
a 0 — pr ůse čík regresní p římky s osou  y 
a 1 — sklon regresní p římky  
g/km — gram na kilometr  
Hz — hertz  
km — kilometr  
m — metr  
mg/km — miligram na kilometr  
r 2 — koeficient ur čení 
x — skute čná hodnota referen čního signálu  
y — skute čná hodnota validovaného signálu  
3. POSTUP VALIDACE SYSTÉMU PEMS  
3.1. Četnost validace systému PEMS  
Doporu čuje se validovat namontovaný systém PEMS jednou u každé kombinace vozidel se systémem PEMS bu ď 
před zkouškou emisí v reálném provozu, nebo p řípadn ě po dokon čení zkoušky.  
3.2. Postup validace systému PEMS  
3.2.1.  Montáž systému PEMS  
Systém PEMS se namontuje a p řipraví v souladu s požadavky dodatku 1. Zp ůsob namontování systému PEMS 
zůstane v dob ě mezi validací a zkouškou emisí v reálném provozu beze zm ěn. 
3.2.2.  Zkušební podmínky  
Valida ční zkouška se provádí na vozidlovém dynamometru pokud možno za podmínek schválení typu podle 
požadavk ů p řílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07, nebo jakoukoli jinou vhodnou metodou m ěření. 
Doporu čuje se provád ět valida ční zkoušku pomocí celosv ětov ě harmonizovaného zkušebního cyklu pro lehká 
vozidla (WLTC), který je popsán v p říloze 1 celosv ětového technického p ředpisu EHK OSN č. 15. Okolní teplota se 
pohybuje v rozmezí specifikovaném v bod ě 5.2 této p řílohy.  
Doporu čuje se odvád ět tok výfukových plyn ů, který byl b ěhem valida ční zkoušky odebrán systémem PEMS, zp ět 
do systému CVS (odb ěr vzork ů s konstantním objemem). Není-li to možné, výsledky CVS se opraví o hmotnost 
odebraných výfukových plyn ů. Je-li hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů validován m ěřičem hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů, doporu čuje se provést k řížovou kontrolu nam ěřených hodnot hmotnostního pr ůtoku 
podle údaj ů získaných z čidla nebo řídicí jednotky motoru.CS L 175/140 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.3.  Analýza údaj ů 
Celkové emise za konkrétní vzdálenost [g/km] zm ěřené pomocí laboratorního vybavení se vypo čítají podle p řílohy 
4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07. Emise zm ěřené systémem PEMS se vypo čítají podle bodu 9 dodatku 
4, se čtou se, aby byla získána celková hmotnost emisí zne čišťujících látek [g], a poté se vyd ělí vzdáleností ujetou 
při zkoušce [km], která se ode čte z vozidlového dynamometru. Celková hmotnost zne čišťujících látek za konkrétní 
vzdálenost [g/km] stanovená pomocí systému PEMS a referen čního laboratorního systému se vyhodnotí podle 
požadavk ů uvedených v bod ě 3.3. P ři validaci m ěření emisí NO  X se provede korekce vlhkosti podle bodu 6.6.5 
přílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07.  
3.3. P řípustné odchylky p ři validaci PEMS  
Výsledky validace PEMS spl ňují požadavky uvedené v tabulce 1. Není-li dodržena n ěkterá z p řípustných odchylek, 
provede se oprava a validace PEMS se zopakuje.  
Tabulka 1  
Přípustné odchylky  
Parametr [jednotka]  P řípustná odchylka  
vzdálenost [km] (  1 ) ±250 m od laboratorní referen ční hodnoty  
THC (  2 ) [mg/km]  ±15 mg/km nebo 15 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km nebo 15 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ±20 mg/km nebo 20 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ±150 mg/km nebo 15 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
CO  2 [g/km]  ±10 g/km nebo 10 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km nebo 15 % laboratorní referen ční hodnoty podle toho, která hodnota je 
vyšší  
( 1 ) Použitelné pouze v p řípad ě, že je rychlost vozidla stanovena řídicí jednotkou motoru; aby byla dodržena p řípustná odchylka, 
je povoleno upravit hodnoty rychlosti vozidla zm ěřené řídicí jednotkou motoru podle výsledk ů valida ční zkoušky. 
( 2 ) Parametr je povinný pouze tehdy, je-li vyžadován podle bodu 2.1 této p řílohy. 
( 3 ) Bude stanoveno.  
4. VALIDACE HMOTNOSTNÍHO PR ŮTOKU VÝFUKOVÝCH PLYN Ů STANOVENÉHO NEOV ĚŘITELNÝMI P ŘÍSTROJI A ČIDLY  
4.1. Četnost validace  
Krom ě toho, že spl ňuje požadavky na linearitu podle bodu 3 dodatku 2 za ustálených podmínek, se linearita 
neov ěřitelných m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
vypo čtených z neov ěřitelných čidel nebo signál ů řídicí jednotky motoru validuje za neustálených podmínek u kaž ­
dého zkušebního vozidla podle kalibrovaného m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů nebo systému 
CVS. Validaci lze provést bez montáže PEMS, ale obecn ě se řídí požadavky, které jsou definovány v p říloze 4a 
předpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07, a požadavky, které se týkají m ěřičů hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů, které jsou definovány v dodatku 1.  
4.2. Postup validace  
Validace se provádí na vozidlovém dynamometru pokud možno za podmínek schválení typu podle požadavk ů 
přílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07. Zkušebním cyklem je celosv ětov ě harmonizovaný zkušební 
cyklus pro lehká vozidla (WLTC), který je popsán v p říloze 1 celosv ětového technického p ředpisu EHK OSN č. 15. 
Jako referen ční zdroj se použije ov ěřiteln ě kalibrovaný pr ůtokom ěr. Okolní teplota se pohybuje v rozmezí speci ­
fikovaném v bod ě 5.2 této p řílohy. Montáž m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů a pr ůběh zkoušky 
spl ňují požadavky bodu 3.4.3 dodatku 1 k této p říloze.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/141
 
Linearita se validuje pomocí t ěchto krok ů výpo čtu: 
a) Validovaný signál a referen ční signál se opraví z hlediska času, a to pokud možno podle požadavk ů bodu 3 
dodatku 4.  
b) Z další analýzy se vylou čí body pod hodnotou 10 % maximálního toku.  
c) Validovaný signál a referen ční signál se p ři stálé frekvenci nejmén ě 1,0 Hz uvedou do vzájemného vztahu 
rovnicí pro regresní p římku, která má tvar:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kde:  
y je skute čná hodnota validovaného signálu  
a 1 je sklon regresní p římky  
x je skute čná hodnota referen čního signálu  
a 0 je pr ůse čík regresní p římky s osou  y. 
Pro každý parametr a systém m ěření se vypo čte sm ěrodatná chyba odhadu (SEE)  y v závislosti na  x a koeficient 
ur čení (r  2 ). 
d) Parametry lineární regrese musí spl ňovat požadavky stanovené v tabulce 2.  
4.3. Požadavky  
Musí být spln ěny požadavky na linearitu uvedené v tabulce 2. Není-li dodržena n ěkterá z p řípustných odchylek, 
provede se oprava a validace se zopakuje.  
Tabulka 2  
Požadavky na linearitu vypo čteného a zm ěřeného hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
Parametr/systém m ěření a  0 Sklon a  1 Sm ěrodatná chyba 
odhadu  Koeficient ur čení 
r 2 
Hmotnostní pr ůtok výfuko ­
vých plyn ů 0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90CS L 175/142 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 4  
Stanovení emisí  
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje postup stanovení okamžité hmotnosti emisí a po čtu emitovaných částic [g/s; #/s], který se 
použije k následnému vyhodnocení jízdy pro zkoušku emisí v reálném provozu a k výpo čtu kone čného emisního 
výsledku, jak je popsáno v dodatcích 5 a 6.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
% — procento  
< — menší než  
#/s — po čet za sekundu  
α — molární pom ěr vodíku (H/C)  
β — molární pom ěr uhlíku (C/C)  
γ — molární pom ěr síry (S/C)  
δ — molární pom ěr dusíku (N/C)  
Δt t,i — doba transformace t analyzátoru [s]  
Δt t,m — doba transformace t m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů [s] 
ε — molární pom ěr kyslíku (O/C)  
ρ e — hustota výfukových plyn ů 
ρ gas — hustota plynné složky výfukových plyn ů „gas“  
λ — pom ěr p řebyte čného vzduchu  
λ i — okamžitý pom ěr p řebyte čného vzduchu  
A/F  st — stechiometrický pom ěr vzduchu a paliva, [kg/kg]  
°C — stupe ň Celsia  
c CH4 — koncentrace methanu  
c CO — koncentrace CO v suchém stavu [%]  
c CO2 — koncentrace CO  2 v suchém stavu [%]  
c dry — koncentrace zne čišťující látky v suchém stavu v ppm nebo v objemových procentech  
c gas,i — okamžitá koncentrace plynné složky výfukových plyn ů „gas“ [ppm]  
c HCw — koncentrace HC ve vlhkém stavu [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 nebo C  2 H 6 přes NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 nebo C  2 H 6 mimo NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — časov ě korigovaná koncentrace složky  i [ppm]  
c i,r — koncentrace složky  i [ppm] ve výfukových plynech  
c NMHC  — koncentrace nemethanových uhlovodík ů 
c wet — koncentrace zne čišťující látky ve vlhkém stavu v ppm nebo v objemových procentechCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/143
 
E E — ú činnost ethanu  
E M — ú činnost methanu  
g — gram  
g/s — gramy za sekundu  
H a — vlhkost nasávaného vzduchu [g vody na 1 kg suchého vzduchu]  
i — po čet m ěření 
kg — kilogram  
kg/h — kilogram za hodinu  
kg/s — kilogramy za sekundu  
k w — korek ční faktor suchého stavu na vlhký stav  
m — metr  
m gas,i — hmotnost plynné složky výfukových plyn ů „gas“ [g/s]  
q maw,i — okamžitý hmotnostní pr ůtok nasávaného vzduchu [kg/s]  
q m,c — časov ě korigovaný hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů [kg/s]  
q mew,i — okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů [kg/s]  
q mf,i — okamžitý hmotnostní pr ůtok paliva [kg/s]  
q m,r — hmotnostní pr ůtok surových výfukových plyn ů [kg/s]  
r — k řížový korela ční koeficient  
r 2 — koeficient ur čení 
r h — faktor odezvy na uhlovodíky  
ot/min — otá čky za minutu  
s — sekunda  
u gas — hodnota  u plynné složky výfukových plyn ů „gas“  
3. ČASOVÁ KOREKCE PARAMETR Ů 
Pro správný výpo čet emisí za konkrétní vzdálenost se časov ě korigují zaznamenané stopy koncentrací složek, 
hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů, rychlostí vozidla a dalších údaj ů o vozidle. Aby byla časová korekce 
snadn ější, údaje, jichž se časové slad ění týká, se zaznamenají bu ď pomocí jediného p řístroje pro záznam údaj ů, 
nebo pomocí synchronizovaného časového razítka podle bodu 5.1 dodatku 1. Časová korekce a slad ění parametr ů 
se provádí ve sledu popsaném v bodech 3.1 až 3.3.  
3.1. Časová korekce koncentrací složek  
Zaznamenané stopy všech koncentrací složek se časov ě korigují zp ětným posunem podle doby transformace 
příslušných analyzátor ů. Doby transformace analyzátor ů se stanoví podle bodu 4.4 dodatku 2:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
kde:  
c i,c je časov ě korigovaná koncentrace složky i jako funkce času t 
c i,r je surová koncentrace složky i jako funkce času t 
Δt t,i je doba transformace t analyzátoru, který m ěří složku iCS L 175/144 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2. Časová korekce koncentrací složek  
Hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů m ěřený m ěřičem hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů se časov ě 
koriguje zp ětným posunem podle doby transformace daného m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. 
Doba transformace m ěřiče hmotnostního pr ůtoku se stanoví podle bodu 4.4.9 dodatku 2:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
kde:  
q m,c je časov ě korigovaný hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů jako funkce času t  
q m,r je surový hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů jako funkce času t  
Δt t,m je doba transformace t m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů 
V p řípad ě, že je hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů stanoven údaji řídicí jednotky motoru nebo čidlem, zohlední 
se doba dodate čné transformace, která se získá k řížovou korelací mezi vypo čteným hmotnostním pr ůtokem 
výfukových plyn ů a hmotnostním pr ůtokem výfukových plyn ů zm ěřeným podle bodu 4 dodatku 3.  
3.3. Časové slad ění údaj ů o vozidle  
Další údaje získané z čidla nebo řídicí jednotky motoru se časov ě sladí k řížovou korelací s vhodnými údaji 
o emisích (nap ř. koncentracemi složek).  
3.3.1.  Rychlost vozidla z r ůzných zdroj ů 
Aby se časov ě sladila rychlost vozidla s hmotnostním pr ůtokem výfukových plyn ů, je nejprve nutné ur čit jednu 
platnou rychlostní stopu. V p řípad ě, že je rychlost vozidla získána z n ěkolika zdroj ů (nap ř. z GPS, čidla nebo řídicí 
jednotky motoru), hodnoty rychlosti se časov ě sladí k řížovou korelací.  
3.3.2.  Rychlost vozidla a hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů 
Rychlost vozidla se časov ě sladí s hmotnostním pr ůtokem výfukových plyn ů, a to k řížovou korelací hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů a sou činu rychlosti vozidla a kladného zrychlení.  
3.3.3.  Další signály  
Časové slad ění signál ů, jejichž hodnoty se m ění pomalu a v rámci malého rozp ětí hodnot, nap ř. okolní teploty, lze 
vynechat.  
4. STUDENÝ START  
Doba studeného startu zahrnuje prvních 5 minut po prvním nastartování spalovacího motoru. Lze-li spolehliv ě 
stanovit teplotu chladicí kapaliny, kon čí doba studeného startu, jakmile chladicí kapalina poprvé dosáhne teploty 
343 K (70 °C), avšak nejpozd ěji 5 minut po prvním nastartování motoru. Emise p ři studeném startu se zazna ­
menají.  
5. M ĚŘENÍ EMISÍ P ŘI VYPNUTÍ MOTORU  
Zaznamenávají se všechny okamžité hodnoty emisí nebo pr ůtoku výfukových plyn ů nam ěřené b ěhem doby, kdy je 
spalovací motor vypnut. V samostatném kroku se pak zaznamenané hodnoty p ři následném zpracování údaj ů 
nastaví na nulu. Spalovací motor se považuje za vypnutý, jsou-li spln ěna dv ě z následujících kritérií: motor se otá čí 
rychlostí mén ě než 50 ot/min; hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů je zm ěřen v hodnot ě menší než 3 kg/h; 
zm ěřený hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů klesne pod 15 % hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů v ustá ­
leném stavu p ři volnob ěhu. 
6. KONTROLA KONZISTENTNOSTI ÚDAJ Ů O NADMO ŘSKÉ VÝŠCE VOZIDLA  
V p řípad ě, že panují řádn ě od ůvodn ěné pochybnosti, že se jízda uskute čnila v nadmo řské výšce p řesahující 
přípustnou nadmo řskou výšku podle bodu 5.2 této p řílohy, a pokud byla nadmo řská výška zm ěřena pouze 
pomocí GPS, zkontroluje se konzistentnost údaj ů o nadmo řské výšce z GPS, a je-li to nezbytné, údaje se opraví. 
Konzistentnost údaj ů se zkontroluje porovnáním údaj ů o zem ěpisné ší řce, zem ěpisné délce a nadmo řské výšce, 
které byly získány pomocí GPS, s údaji o nadmo řské výšce, které jsou uvedeny v digitálním modelu terénu nebo 
v topografické map ě vhodného m ěřítka. Nam ěřené hodnoty, které se odchylují o více než 40 m od nadmo řské 
výšky vyzna čené v topografické map ě, se ru čně opraví a ozna čí.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/145
 
7. KONTROLA KONZISTENTNOSTI ÚDAJ Ů O RYCHLOSTI VOZIDLA PODLE GPS  
Zkontroluje se konzistentnost údaj ů o rychlosti vozidla stanovené pomocí GPS, a to výpo čtem celkové ujeté 
vzdálenosti a jejím porovnáním s referen čními hodnotami m ěření, které byly získány bu ď z čidla, validované řídicí 
jednotky motoru nebo p řípadn ě z digitální silni ční sít ě nebo topografické mapy. P řed kontrolou konzistentnosti 
údaj ů se musejí opravit zjevné chyby v údajích z GPS, nap ř. pomocí čidla pro stanovení polohy p řibližným 
výpo čtem. Soubor s p ůvodními a neopravenými údaji se uchová a všechny opravené údaje se ozna čí. Opravené 
údaje nesmí p řesahovat nep řerušenou dobu 120 s nebo celkov ě 300 s. Celková ujetá vzdálenost vypo čtená 
z opravených údaj ů z GPS se od referen ční hodnoty nesmí odchýlit o více než 4 %. Pokud údaje z GPS tyto 
požadavky nespl ňují a k dispozici není žádný jiný spolehlivý zdroj údaj ů o rychlosti, výsledky zkoušky se prohlásí 
za neplatné.  
8. KOREKCE EMISÍ  
8.1. Korekce suchého stavu na vlhký stav  
Jestliže se emise m ěří na suchém základ ě, p řevedou se zm ěřené koncentrace na vlhký základ podle následujícího 
vzorce:  
kde:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet je koncentrace zne čišťující látky ve vlhkém stavu v ppm nebo v objemových procentech  
c dry je koncentrace zne čišťující látky v suchém stavu v ppm nebo v objemových procentech  
k w je korek ční faktor suchého stavu na vlhký stav  
K výpo čtu hodnoty  k w se použije následující vzorec:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
kde:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
kde:  
H a je vlhkost nasávaného vzduchu, [g vody na 1 kg vzduchu v suchém stavu]  
c CO2 je koncentrace CO  2 v suchém stavu [ %]  
c CO je koncentrace CO v suchém stavu [%]  
α je molární pom ěr vodíku  
8.2. Korekce NOx o okolní vlhkost a teplotu  
Provede se korekce emisí NO  X o okolní vlhkost a teplotu.  
9. STANOVENÍ OKAMŽITÝCH PLYNNÝCH SLOŽEK VÝFUKOVÝCH PLYN Ů 
9.1. Úvod  
Složky surových výfukových plyn ů se m ěří pomocí analyzátor ů pro m ěření a odb ěr vzork ů popsaných v dodatku 
2. Surové koncentrace p říslušných složek se m ěří v souladu s dodatkem 1. Údaje se časov ě zkorigují a sladí 
v souladu s bodem 3.  
9.2. Výpo čet koncentrací NMHC a CH  4 
Při m ěření methanu pomocí separátoru NMC-FID závisí výpo čet NMHC na kalibra čním plynu/metod ě, které byly 
použity pro kalibraci na nulu / na plný rozsah. Použije-li se k m ěření THC plamenoioniza ční detektor (FID) bez 
separátoru NMC, kalibruje se detektor FID b ěžným zp ůsobem pomocí propanu/vzduchu nebo propanu/N  2 . Pro 
kalibraci detektoru FID zapojeného sériov ě s NMC jsou povoleny tyto metody:CS L 175/146 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
a) kalibra ční plyn složený z propanu/vzduchu obtéká separátor NMC;  
b) kalibra ční plyn složený z methanu/vzduchu protéká separátorem NMC.  
Důrazn ě se doporu čuje kalibrovat plamenoioniza ční detektor methanu pomocí methanu/vzduchu, které procházejí 
separátorem NMC.  
Při metod ě a) se koncentrace CH  4 a NMHC vypo čítají takto:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Při metod ě b) se koncentrace CH  4 a NMHC vypo čítají takto:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
kde:  
c HC(w/oNMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku C  4 nebo C  2 H 6 mimo separátor NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku C  4 nebo C  2 H 6 přes separátor NMC [ppmC  1 ] 
r h je faktor odezvy na uhlovodíky stanovený v bod ě 4.3.3 písm. b) dodatku 2  
E M je ú činnost methanu stanovená v bod ě 4.3.4. písm. a) dodatku 2  
E E je ú činnost ethanu stanovená v bod ě 4.3.4. písm. b) dodatku 2  
Pokud je plamenoioniza ční detektor methanu kalibrován pomocí separátoru (metoda b), je ú činnost konverze 
methanu stanovená v bod ě 4.3.4 písm. a) dodatku 2 nulová. Hustota použitá pro výpo čet hmotnosti NMHC se 
rovná hustot ě všech uhlovodík ů p ři 273,15 K a 101,325 kPa a je závislá na palivu.  
10. UR ČENÍ HMOTNOSTNÍHO PR ŮTOKU VÝFUKOVÝCH PLYN Ů 
10.1.  Úvod  
K výpo čtu okamžitých hmotnostních emisí podle bod ů 11 a 12 je nutné stanovit hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů. Hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů se stanoví jednou z p římých metod m ěření uvedených v bod ě 7.2 
dodatku 2. Jinak je možné vypo čítat hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů podle bod ů 10.2 až 10.4.  
10.2.  Metoda výpo čtu pomocí hmotnostního pr ůtoku vzduchu a hmotnostního pr ůtoku paliva  
Okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů lze vypo čítat z hmotnostního pr ůtoku vzduchu a hmotnostní 
pr ůtoku paliva tímto zp ůsobem:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
kde:  
q mew,i je okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů [kg/s]  
q maw,i je okamžitý hmotnostní pr ůtok nasávaného vzduchu, [kg/s]  
q mf,i je okamžitý hmotnostní pr ůtok paliva [kg/s]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/147
 
Pokud se hmotnostní pr ůtok vzduchu a hmotnostní pr ůtok paliva nebo hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů 
stanoví podle záznam ů řídicí jednotky motoru, vypo čtený okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů musí 
spl ňovat požadavky na linearitu hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů, které jsou uvedeny v bod ě 3 dodatku 2, 
a požadavky na validaci specifikované v bod ě 4.3 dodatku 3.  
10.3.  Metoda výpo čtu pomocí hmotnostního pr ůtoku vzduchu a pom ěru vzduchu a paliva  
Okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů lze vypo čítat z hmotnostního pr ůtoku vzduchu a pom ěru 
vzduchu a paliva tímto zp ůsobem:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
kde:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
kde:  
q maw,i je okamžitý hmotnostní pr ůtok nasávaného vzduchu, [kg/s]  
A/F  st je stechiometrický pom ěr vzduchu a paliva [kg/kg]  
λ i je okamžitý pom ěr p řebyte čného vzduchu  
c CO2 je koncentrace CO  2 v suchém stavu [ %]  
c CO je koncentrace CO v suchém stavu [ppm]  
c HCw je koncentrace HC ve vlhkém stavu [ppm]  
α je molární pom ěr vodíku (H/C)  
β je molární pom ěr uhlíku (C/C)  
γ je molární pom ěr síry (S/C)  
δ je molární pom ěr dusíku (N/C)  
ε je molární pom ěr kyslíku (O/C)  
Koeficienty odkazují na palivo C  β H α O ε N δ S γ s hodnotou  β = 1 pro uhlíkatá paliva. Koncentrace emisí HC je 
zpravidla nízká a p ři výpo čtu hodnoty  λ i ji lze vypustit.  
Pokud se hmotnostní pr ůtok vzduchu a pom ěr vzduchu a paliva stanoví podle záznam ů řídicí jednotky motoru, 
vypo čtený okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů musí spl ňovat požadavky na linearitu hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů, které jsou uvedeny v bod ě 3 dodatku 2, a požadavky na validaci specifikované v bod ě 
4.3 dodatku 3.  
10.4.  Metoda výpo čtu pomocí hmotnostního toku paliva a pom ěru vzduchu a paliva  
Okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů lze vypo čítat z pr ůtoku paliva a pom ěru vzduchu a paliva (vypo č­
teného pomocí A/F  st a λ i podle bodu 10.3) tímto zp ůsobem:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Vypo čtený okamžitý hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů musí spl ňovat požadavky na linearitu hmotnostního 
pr ůtoku výfukových plyn ů, které jsou uvedeny v bod ě 3 dodatku 2, a požadavky na validaci specifikované v bod ě 
4.3 dodatku 3.CS L 175/148 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
11. VÝPO ČET OKAMŽITÝCH HMOTNOSTNÍCH EMISÍ PLYNNÝCH SLOŽEK  
Okamžité hmotnostní emise [g/s] se stanoví vynásobením okamžité koncentrace zvažované zne čišťující látky 
[ppm] okamžitým hmotnostním pr ůtokem výfukových plyn ů [kg/s], p řičemž ob ě tyto hodnoty se zkorigují a sladí 
o dobu transformace a p říslušnou hodnotu  u v tabulce 1. M ěří-li se na suchém základ ě, uplatní se na okamžité 
koncentrace složky p řed dalšími výpo čty korekce suchého stavu na vlhký podle bodu 8.1. P řípadné záporné 
okamžité hodnoty emisí se použijí p ři všech následných hodnoceních údaj ů. Hodnoty parametr ů se použijí p ři 
výpo čtu okamžitých emisí [g/s] udaných analyzátorem, pr ůtokom ěrem, čidlem nebo řídicí jednotkou motoru. 
Použije se následující rovnice:  
kde:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i je hmotnost plynné složky výfukových plyn ů „gas“ [g/s]  
u gas je pom ěr hustoty plynné složky výfukových plyn ů „gas“ a celkové hustoty výfukových plyn ů uvedené 
v tabulce 1  
c gas,i je zm ěřená koncentrace plynné složky výfukových plyn ů „gas“ ve výfukových plynech [ppm]  
q mew,i je zm ěřený hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů [kg/s]  
gas je p říslušná složka  
i po čet m ěření 
Tabulka 1  
Hodnoty  u surových výfukových plyn ů, které popisují pom ěr mezi hustotami složky výfukových plyn ů 
nebo zne čišťující látky  i [kg/m  3 ] a hustotou výfukových plyn ů [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Palivo  ρ e [kg/m  3 ] Složka nebo zne čišťující látka i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Nafta (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Ethanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Ethanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) v závislosti na palivu 
( 2 ) P ři λ = 2, suchý vzduch, 273 K, 101,3 kPa. 
( 3 ) hodnoty  u s p řesností v rozp ětí 0,2 % pro hmotnostní složení: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 % 
( 4 ) NMHC na základ ě CH  2,93 (pro celkové THC se použije koeficient  u gas CH  4 ) 
( 5 ) u s p řesností v rozmezí 0,2 % pro hmotnostní složení: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 % 
( 6 ) u gas je bezrozm ěrný parametr; hodnoty  u gas zahrnují p řevody jednotek, aby se zaru čilo, že jsou okamžité emise získány ve 
stanovené fyzikální jednotce, nap ř. v g/s.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/149
 
12. VÝPO ČET OKAMŽITÝCH EMISÍ ČÁSTIC  
V tomto oddíle budou definovány budoucí požadavky pro výpo čet okamžitých emisí částic, jakmile bude zavedena 
povinnost jejich m ěření. 
13. HLÁŠENÍ A VÝM ĚNA ÚDAJ Ů 
Údaje mezi m ěřicími systémy a softwarem pro vyhodnocování údaj ů se vym ěňují ve standardním souboru pro 
hlášení podle bodu 2 dodatku 8. P ředb ěžné zpracování údaj ů (nap ř. časová korekce podle bodu 3 nebo oprava 
signálu rychlosti vozidla podle GPS podle bodu 7) se provádí pomocí kontrolního softwaru m ěřicích systém ů 
a dokon čí se p řed vytvo řením souboru pro hlášení. Jsou-li údaje p řed za řazením do souboru pro hlášení opraveny 
nebo zpracovány, p ůvodní nezpracované údaje se uchovají pro ú čely zajišt ění kvality a kontroly. Pr ůběžné hodnoty 
se nesm ějí zaokrouhlovat.CS L 175/150 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 5  
Ov ěření dynamických jízdních podmínek a výpo čet kone čných emisí v reálném provozu metodou 1 (metoda 
klouzavých pr ům ěrovacích okének)  
1. ÚVOD  
Metoda klouzavých pr ům ěrovacích okének poskytuje p řehled o emisích v reálném provozu, které vznikají b ěhem 
zkoušky v ur čitém rozsahu. Zkouška je rozd ělena na díl čí úseky („okénka“) a následné statistické zpracování má 
stanovit, která okénka jsou vhodná k posouzení výkonnosti vozidla z hlediska emisí v reálném provozu.  
„Normálnost“ okének se stanoví porovnáním jejich emisí CO  2 ( 1 ) za konkrétní vzdálenost s referen ční k řivkou. 
Zkouška je úplná, jestliže zahrnuje dostate čný po čet normálních okének, která pokrývají r ůzná rychlostní pásma 
(ve m ěstě, mimo m ěsto, na dálnici).  
Krok 1. Segmentace údaj ů a vylou čení emisí p ři studeném startu (bod 4 dodatku 4).  
Krok 2. Výpo čet emisí pro jednotlivé podsoubory neboli „okénka“ (bod 3.1).  
Krok 3. Stanovení normálních okének (bod 4).  
Krok 4. Ov ěření úplnosti a normálnosti jízdy (bod 5).  
Krok 5. Výpo čet emisí s použitím normálních okének (bod 6).  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
Index (i) ozna čuje časový krok  
Index (j) ozna čuje okénko  
Index (k) ozna čuje kategorii (t = celkov ě, u = ve m ěstě, r = mimo m ěsto, m = na dálnici) nebo charakteristickou 
křivku CO  2 (cc).  
Index „gas“ (plyn) ozna čuje regulované plynné složky výfukových plyn ů (nap ř. NO  x , CO, po čet částic).  
Δ – rozdíl  
≥ – v ětší nebo rovno  
# – po čet 
% – procento  
≤ – menší nebo rovno  
a 1 , b 1 – koeficienty charakteristické k řivky CO  2 
a 2 , b 2 – koeficienty charakteristické k řivky CO  2 
d j – vzdálenost pokrytá okénkem  j [km]  
f k – váhové faktory pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici  
h – vzdálenost okének od charakteristické k řivky CO  2 [%]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/151  
( 1 ) U hybridních vozidel se celková spot řeba energie p řevede na CO  2 . Pravidla pro tento p řevod se zavedou v rámci druhého kroku.
 h j – vzdálenost okénka j od charakteristické k řivky CO  2 [%] 
h k – index závažnosti pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici a pro celou jízdu  
k 11 , k 12 – koeficienty váhové funkce  
k 21 , k 21 – koeficienty váhové funkce  
M CO2,ref  – referen ční hmotnost CO  2 [g] 
M gas – hmotnost nebo po čet částic plynné (gas) složky výfukových plyn ů [g] nebo [#]  
M gas,j – hmotnost nebo po čet částic plynné (gas) složky výfukových plyn ů v okénku j [g] nebo [#]  
M gas,d – emise pro konkrétní vzdálenost u plynné (gas) složky výfukových plyn ů [g/km] nebo 
[#/km]  
M gas,d,j  – emise pro konkrétní vzdálenost u plynné (gas) složky výfukových v okénku j [g/km] nebo 
[#/km]  
N k – po čet okének pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici  
P 1 , P 2 , P 3 – referen ční body  
t – čas [s]  
t 1,j – první sekunda j-tého klouzavého pr ům ěrovacího okénka [s]  
t 2,j – poslední sekunda j-tého klouzavého pr ům ěrovacího okénka [s]  
t i – celkový čas v kroku i [s]  
t i,j – celkový čas v kroku  i u okénka  j [s] 
tol 1 – primární p řípustná odchylka od charakteristické k řivky CO  2 vozidla [%]  
tol 2 – sekundární p řípustná odchylka od charakteristické k řivky CO  2 vozidla [%]  
t t – doba trvání zkoušky [s]  
v – rychlost vozidla [km/h]  
v – pr ům ěrná rychlost v okénkách [km/h]  
v i – skute čná rychlost vozidla v časovém kroku i [km/h]  
v j – pr ům ěrná rychlost vozidla v okénku j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – pr ům ěrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s nízkou rychlostíCS L 175/152 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – pr ům ěrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s vysokou rychlostí  
v P3 ¼ 92,3  km=h – pr ům ěrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s mimo řádn ě vysokou rychlostí  
w – váhový faktor okének  
w j – váhový faktor okénka j  
3. KLOUZAVÁ PR ŮM ĚROVACÍ OKÉNKA  
3.1. Definice pr ům ěrovacích okének  
Okamžité emise vypo čítané podle dodatku 4 se integrují metodou klouzavých pr ům ěrovacích okének na základ ě 
referen ční hmotnosti CO  2 . Výpo čet se provede podle této zásady: Hmotnost emisí se nepo čítá pro celý soubor 
údaj ů, ale pro díl čí soubory tohoto celého souboru údaj ů, p řičemž velikost t ěchto podsoubor ů se stanoví tak, aby 
odpovídala hmotnosti emisí CO  2 z vozidla v pr ůběhu referen čního laboratorního cyklu. Výpo čty klouzavých 
pr ům ěrů se provád ějí po časových p řírůstcích Δt odpovídajících frekvenci odb ěru vzorku údaj ů. Tyto díl čí soubory 
používané ke zpr ům ěrování údaj ů o emisích se ozna čují jako „pr ům ěrovací okénka“. Výpo čet popsaný v tomto 
bod ě lze provád ět od posledního bodu (zp ětn ě) nebo od bodu prvního (vp řed). 
Při výpo čtu hmotnosti CO  2 , emisí a vzdálenosti v pr ům ěrovacích okénkách se nezohlední následující údaje:  
— pravidelné ov ěřování p řístroj ů nebo ov ěřování po posunu nuly;  
— emise p ři studeném startu definované podle bodu 4.4 dodatku 4;  
— rychlost vozidla < 1 km/h;  
— jakýkoli úsek zkoušky, b ěhem n ějž je spalovací motor vypnutý.  
Hmotnost (nebo po čet částic) emisí  M  gas,j se stanoví integrací okamžitých emisí v g/s (nebo #/s u po čtu částic) 
vypo čítaných podle dodatku 4.  
Graf 1  
Rychlost vozidla v čase – Pr ům ěrné emise vozidla v čase po čínaje prvním pr ům ěrovacím okénkem
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/153
 
Graf 2  
Definice hmotnosti CO  2 na základ ě pr ům ěrovacích okének
  
Doba trvání ðt 2;j Ä t 1;j Þ j-tého pr ům ěrovacího okénka se stanoví takto:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
kde:  
M CO  2 ðt i;j Þ je hmotnost CO  2 m ěřená mezi za čátkem zkoušky a časem  (t 2,j ) [g];  
M CO  2;ref je polovina hmotnosti emisí CO  2 [g] z vozidla v pr ůběhu celosv ětov ě harmonizovaného zkušebního 
cyklu pro lehká vozidla (WLTC), který je popsán v celosv ětovém technickém p ředpisu EHK OSN č. 15 
– Celosv ětov ě harmonizovaný zkušební cyklus pro lehká vozidla (ECE/TRANS/180/Add.15; zkouška 
typu I, v četn ě studeného startu);  
t 2,j se zvolí tak, aby:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
kde Δt je doba odb ěru vzorku údaj ů. 
Hmotnosti CO  2 v okénkách se vypo čítají integrováním okamžitých emisí vypo čítaných podle dodatku 4 této 
přílohy.  
3.2. Výpo čet emisí a pr ům ěrů v okénku  
Pro každé okénko stanovené podle bodu 3.1 se vypo čítají následující hodnoty:  
— emise  M  gas,d,j  všech zne čišťujících látek uvedených v této p říloze za konkrétní vzdálenost;  
— emise  M  CO2,d,j  oxidu uhli čitého (CO  2 ) za konkrétní vzdálenost;  
— pr ům ěrná rychlost vozidla  v jCS L 175/154 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4. HODNOCENÍ OKÉNEK  
4.1. Úvod  
Referen ční dynamické podmínky zkušebního vozidla se stanoví z emisí CO  2 vozidla ve vztahu k pr ům ěrné 
rychlosti m ěřené p ři schvalování typu a ozna čují se jako „charakteristická k řivka CO  2 vozidla“.  
Aby bylo možné získat emise CO  2 za konkrétní vzdálenost, vozidlo se podrobí zkoušce na vozidlovém dynamo ­
metru s využitím nastavení jízdního zatížení stanovených na základ ě postupu p ředepsaného v p říloze 4 celosv ě­
tového technického p ředpisu EHK OSN č. 15 – Celosv ětov ě harmonizovaný zkušební postup pro lehká vozidla 
(ECE/TRANS/180/Add.15). Jízdní zatížení nesmí p ředstavovat p řídavnou hmotnost vozidla b ěhem zkoušky emisí 
v reálném provozu, nap ř. spolujezdec a za řízení PEMS.  
4.2. Referen ční body na charakteristické k řivce CO  2 
Referen ční body  P 1 , P 2 a P 3 požadované k definování k řivky se stanoví takto:  
4.2.1.  Bod P  1 
v P1 ¼ 19 km=h(pr ům ěrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s nízkou rychlostí)  
M CO  2;d;P 1 = emise CO  2 z vozidla ve fázi cyklu WLTP s nízkou rychlostí × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  Bod P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (pr ůměrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s vysokou rychlostí)  
M CO  2;d;P 2 = emise CO  2 z vozidla ve fázi cyklu WLTP s vysokou rychlostí × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  Bod P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (pr ůměrná rychlost ve fázi cyklu WLTP s mimo řádn ě vysokou rychlostí)  
M CO  2;d;P 3 = emise CO  2 z vozidla ve fázi cyklu WLTP s mimo řádn ě vysokou rychlostí × 1,05 [g/km]  
4.3. Definice charakteristické k řivky CO  2 
S využitím referen čních bod ů definovaných v bod ě 4.2 se charakteristická k řivka emisí CO  2 vypo čte jako funkce 
pr ům ěrné rychlosti s pomocí dvou lineárních úsek ů (P 1 , P 2 ) a ( P 2 , P 3 ). Úsek ( P 2 , P 3 ) je omezen na 145 km/h na ose 
rychlosti vozidla. Charakteristická k řivka je definována následujícími rovnicemi:  
pro úsek ( P 1 ,P 2 : 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kde: a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
a: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
pro úsek ( P 2 , P 3 :) 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kde: a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
a: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/155
 
Graf 3  
Charakteristická k řivka CO  2 vozidla
  
4.4. Okénka „ve m ěstě“, „mimo m ěsto“ a „na dálnici“  
4.4.1. Okénka „ve m ěstě“ jsou charakterizována pr ům ěrnými rychlostmi vozidla  v j , které jsou nižší než 45 km/h.  
4.4.2. Okénka „mimo m ěsto“ jsou charakterizována pr ům ěrnými rychlostmi vozidla  v j , které jsou vyšší nebo rovny 
45 km/h a nižší než 80 km/h.  
4.4.3. Okénka „na dálnici“ jsou charakterizována pr ům ěrnými rychlostmi vozidla  v j , které jsou vyšší nebo rovny 80 km/h 
a nižší než 145 km/h.  
Graf 4  
Charakteristická k řivka CO  2 vozidla: definice jízdních podmínek ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici
  
5. OV ĚŘENÍ ÚPLNOSTI A NORMÁLNOSTI JÍZDY  
5.1. P řípustné odchylky od charakteristické k řivky CO  2 vozidla  
Primární p řípustná odchylka od charakteristické k řivky CO  2 vozidla je  tol  1 = 25 % a sekundární p řípustná odchylka 
od této k řivky je  tol  2 = 50 %.CS L 175/156 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5.2. Ov ěření úplnosti zkoušky  
Zkouška je úplná, jestliže z celkového po čtu okének je alespo ň po 15 % okének ve m ěstě, mimo m ěsto a na 
dálnici.  
5.3. Ov ěření normálnosti zkoušky  
Zkouška je normální, pokud alespo ň 50 % okének z každých jízdních podmínek – ve m ěstě, mimo m ěsto a na 
dálnici – je v mezích primární p řípustné odchylky definované pro danou charakteristickou k řivku.  
Pokud stanovený minimální požadavek 50 % spln ěn není, lze horní mez p řípustné odchylky  tol  1 zvyšovat v kro ­
cích o jeden procentní bod, dokud není dosažen cíl normálních okének ve výši 50 %. P ři použití tohoto postupu 
nesmí  tol  1 nikdy p řesáhnout 30 %.  
6. VÝPO ČET EMISÍ  
6.1. Výpo čet vážených emisí za konkrétní vzdálenost  
Emise se vypo čítají jako vážený pr ům ěr emisí za konkrétní vzdálenost v ur čitém okénku, a to samostatn ě pro 
kategorii ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici a pro celou jízdu.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Váhový faktor  w j pro každé okénko se ur čí takto:  
Jestliže  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
pak w j ¼ 1, 
Jestliže  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
pak w j ¼ k 11 h j þ k 12 
přičemž k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
a k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jestliže  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
pak w j ¼ k 21 h j þ k 22 
přičemžk 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
a k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jestliže  
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
nebo  
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
pak w j ¼ 0CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/157
 
kde:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Graf 5  
Váhová funkce pr ům ěrovacího okénka
  
6.2. Výpo čet index ů závažnosti  
Indexy závažnosti se vypo čítají samostatn ě pro kategorii ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici.  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
A pro celou jízdu:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
kde se hodnoty  ƒ u , ƒ r ƒ m rovnají 0,34, 0,33 a 0,33, v uvedeném po řadí. 
6.3. Výpo čet emisí za celou jízdu  
S využitím vážených emisí za konkrétní vzdálenost vypo čítaných podle bodu 6.1 se emise každé plynné zne čiš­ 
ťující látky za konkrétní vzdálenost v [mg/km] vypo čítají pro celou jízdu následujícím zp ůsobem:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
A pro po čet částic:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
kde se hodnoty  ƒ u , ƒ r ƒ m rovnají 0,34, 0,33 a 0,33, v uvedeném po řadí.CS L 175/158 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
7. ČÍSELNÉ P ŘÍKLADY  
7.1. Výpo čty pr ům ěrovacích okének  
Tabulka 1  
Nastavení hodnot u hlavního výpo čtu 
M CO2,ref  [g] 610  
Sm ěr pro výpo čet pr ům ěrovacího okénka  vp řed 
Frekvence získávání údaj ů [Hz]  1  
Obrázek 6 znázor ňuje zp ůsob, jak jsou definována pr ům ěrovací okénka na základ ě údaj ů zaznamenaných b ěhem 
silni ční zkoušky provedené pomocí systému PEMS. V zájmu jasnosti je v následující části zachyceno pouze prvních 
1 200 sekund jízdy.  
Sekundy 0–43, jakož i sekundy 81–86 jsou vylou čeny, nebo ť rychlost vozidla v t ěchto časových úsecích byla 
nulová.  
První pr ům ěrovací okénko za číná v čase t 1,1 = 0 s a kon čí v sekund ě t 2,1 = 524 s (tabulka 3).  
Graf 6  
Okamžité emise CO  2 zaznamenané b ěhem silni ční zkoušky pomocí systému PEMS jako funkce času. 
Obdélníky ohrani čují dobu trvání j-tého okénka. Sada údaj ů ozna čená jako „platné=100 / neplatné=0“ 
ukazuje sekundu po sekund ě údaje, které budou z analýzy vylou čeny.
  
7.2. Hodnocení okének  
Tabulka 2  
Nastavení hodnot u výpo čtu pro charakteristickou k řivku CO  2 
CO  2 ve fázi cyklu WLTC s nízkou rychlostí × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 ve fázi cyklu WLTC s vysokou rychlostí × 1,1 (P  2 ) 
[g/km]  96 
CO  2 ve fázi cyklu WLTC s mimo řádn ě vysokou rychlostí × 
1,05 (P  3 ) [g/km]  120  
Referen ční bod  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/159
 
Definice charakteristické k řivky CO  2 je následující:  
pro úsek ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
přičemž 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
a b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
pro úsek ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
přičemž 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56:6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0:672  
a b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Níže jsou uvedeny p říklady výpo čtu váhových faktor ů a roz člen ění okének podle kategorií „ve m ěstě“, „mimo 
m ěsto“ a „na dálnici“:  
pro okénko #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Pr ům ěrná rychlost okénka je nižší než 45 km/h, takže jde o okénko „ve m ěstě“. 
pro charakteristickou k řivku:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
ov ěření: 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
výsledek:  w 45 ¼ 1 
pro okénko #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Pr ům ěrná rychlost okénka je vyšší než 45 km/h, le č nižší než 80 km/h, takže jde o okénko „mimo m ěsto“.CS L 175/160 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
pro charakteristickou k řivku:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
ov ěření: 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
výsledek:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
kde 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabulka 3  
Číselné údaje o emisích  
Okénko 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/161
 
Okénko 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Okénka „ve m ěstě“, „mimo m ěsto“ a „na dálnici“ – úplnost jízdy  
V tomto číselném p říklad ě je celková jízda složena ze 7 036 pr ům ěrovacích okének. Tabulka 5 uvádí po čet okének 
klasifikovaných jako okénka „ve m ěstě“, „mimo m ěsto“ a „na dálnici“ podle pr ům ěrné rychlosti vozidla v každém 
z nich a tato okénka jsou roz člen ěna do oblastí podle jejich vzdálenosti od charakteristické k řivky CO  2 . Jízda je 
úplná, jestliže z celkového po čtu okének je alespo ň po 15 % okének ve m ěstě, mimo m ěsto i na dálnici. Krom ě 
toho je jízda charakterizována jako normální, pokud alespo ň 50 % okének ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici je 
v mezích primárních p řípustných odchylek definovaných pro charakteristickou k řivku.  
Tabulka 4  
Ov ěření úplnosti a normálnosti jízdy  
Jízdní podmínky  Po čty Procentní podíl okének  
Všechna okénka  
„Ve m ěstě“ 1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
„Mimo m ěsto“ 2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
„Na dálnici“  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Celkem  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Normální okénka  
„Ve m ěstě“ 1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
„Mimo m ěsto“ 1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
„Na dálnici“  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Celkem  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617CS L 175/162 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 6  
Ov ěření dynamických jízdních podmínek a výpo čet kone čných emisí v reálném provozu metodou 2 
(diskretizace výkonu)  
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje zp ůsob vyhodnocování údaj ů metodou diskretizace výkonu, kterou je v tomto dodatku 
ozna čováno „hodnocení normalizací na standardizované výkonové frekvence (SPF)“.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
a ref .......................referen ční zrychlení pro P  drive , [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................pr ůse čík specifické emisní k řivky CO  2 vozidla z cyklu WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 .............koeficienty jízdního odporu [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ........................... časový krok pro okamžitá m ěření, minimální rozlišení 1 Hz  
j ...........................výkonová t řída výkonu na kolech, j = 1 až 9  
k .......................... časový krok pro t řísekundové hodnoty klouzavých pr ům ěrů 
k WLTC  .................sklon specifické emisní k řivky CO  2 vozidla z cyklu WLTC  
m gas, i  .................okamžitá hmotnost plynné (gas) složky výfukových plyn ů v časovém kroku i, [g/s] pro po čet částic 
(PN) v [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... t řísekundový klouzavý pr ům ěr hmotnostního toku plynné (gas) složky výfukových plyn ů 
v časovém kroku k v rozlišení 1 Hz,[g/s]; pro po čet částic (PN) v [#/s]  
m gas;j ..................pr ům ěrná hodnota emisí plynné složky výfukových plyn ů v t řídě j výkonu na kolech [g/s] pro 
po čet částic (PN) v [#/s]  
m gas;U .................vážená hodnota emisí plynné (gas) složky výfukových plyn ů pro díl čí vzorek všech sekund i, kde v  i 
< 60 km/h, g/s pro po čet částic (PN) v [#/s]  
M w gas,d  ..............vážené emise plynné (gas) složky výfukových plyn ů závislé na vzdálenosti za celou jízdu [g/km] 
pro po čet částic (PN) v [#/km]  
M w PN,d  ..............vážené emise plynné (PN) složky výfukových plyn ů závislé na vzdálenosti za celou jízdu [#/km]  
M w,gas,d,U  ........... vážené emise plynné (gas) složky výfukových plyn ů závislé na vzdálenosti u díl čího vzorku všech 
sekund i, kde v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ vážené emise plynné (PN) složky výfukových plyn ů závislé na vzdálenosti u díl čího vzorku všech 
sekund i, kde v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................fáze WLTC (nízká, st řední, vysoká a mimo řádn ě vysoká), p = 1–4  
P drag ....................hnací výkon motoru v p řístupu založeném na specifické emisní k řivce CO2 vozidla p ři nulovém 
vst řiku paliva [kW]  
P rated ...................maximální jmenovitý výkon motoru uvedený výrobcem [kW]  
P required,i  .............výkon nutný k p řekonání jízdního zatížení a setrva čné hmotnosti vozidla v časovém kroku i [kW]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/163
 
P r,,i .......................totéž jako výše definovaný P  required,i  používaný v delších rovnicích  
P wotð n normÞ ....... k řivka výkonu p ři plném zatížení [kW]  
P c,j .......................meze t řídy výkonu na kolech pro t řídu j [kW] (P  c,j, lower bound  přestavuje dolní mez, P  c,j, upper bound  
horní mez)  
P c,norm, j  .............meze t řídy výkonu na kolech pro t řídu j ve smyslu normalizované hodnoty výkonu [-]  
P r, i ......................požadovaný výkon na nábojích kol vozidla nutný k p řekonání jízdních odpor ů v časovém kroku 
i [kW]  
P w , 3s,k .................t řísekundový klouzavý pr ům ěr požadovaného výkonu na nábojích kol vozidla nutný k p řekonání 
jízdních odpor ů v časovém kroku k v rozlišení 1 Hz [kW]  
P drive ...................požadovaný výkon na náboji kola u vozidla p ři referen ční rychlosti a zrychlení [kW]  
P norm  ..................normalizovaný požadovaný výkon na nábojích kol [-]  
t i ..........................celkový čas v kroku i [s]  
t c,j ........................ časový podíl t řídy j výkonu na kolech [%]  
ts ......................... čas za čátku fáze p cyklu WLTC [s]  
te ......................... čas ukon čení fáze p cyklu WLTC [s]  
TM ......................zkušební hmotnost vozidla [kg]; bude up řesn ěna v jednotlivých oddílech: skute čná zkušební hmot ­
nost p ři zkoušce pomocí p řenosných systém ů pro m ěření emisí (PEMS), hmotnost t řídy setrva čné 
hmotnosti NEDC nebo hmotnosti WLTP (TM  L , TM  H nebo TM  ind ) 
SPF ......................standardizované výkonové frekvence  
v i .........................skute čná rychlost vozidla v časovém kroku i [km/h]  
v j .........................pr ům ěrná rychlost vozidla v t řídě j výkonu na kolech [km/h]  
v ref .......................referen ční rychlost pro P  drive [70 km/h]  
v 3s,k .....................t řísekundový klouzavý pr ům ěr rychlosti vozidla v časovém kroku k [km/h]  
v U .......................vážená rychlost vozidla ve t řídě výkonu na kolech j [km/h]  
3. HODNOCENÍ M ĚŘENÝCH EMISÍ POMOCÍ STANDARDIZOVANÝCH FREKVENCÍ VÝKONU NA KOLECH  
Metoda založená na diskretizaci výkonu používá okamžité emise zne čišťujících látek, m  gas, i  (g/s), vypo čtené 
v souladu s dodatkem 4.  
Hodnoty m  gas, i  se klasifikují v souladu s odpovídajícím výkonem na kolech a klasifikované pr ům ěrné emise ve 
výkonové t řídě se zváží, aby byly získány hodnoty emisí pro zkoušku s normálním rozložením výkonu podle 
následujících bod ů.CS L 175/164 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.1. Zdroje skute čného výkonu na kolech  
Skute čný výkon na kolech P  r,i je celkový výkon pot řebný k p řekonání odporu vzduchu, valivého odporu, sklonu 
vozovky, podélné setrva čnosti vozidla a rota ční setrva čnosti kol.  
Při m ěření a zaznamenávání se signál výkonu na kolech vyjád ří pomocí signálu to čivého momentu, který spl ňuje 
požadavky na linearitu stanovené v bod ě 3.2 dodatku 2. Referen čním bodem pro m ěření jsou náboje hnaných kol.  
Alternativn ě lze skute čný výkon na kolech ur čit z okamžitých emisí CO  2 postupem stanoveným v bod ě 4 tohoto 
dodatku.  
3.2. Výpo čet klouzavých pr ům ěrů okamžitých zkušebních údaj ů 
Třísekundové klouzavé pr ům ěry se vypo čítají ze všech relevantních okamžitých údaj ů ze zkoušek,aby se snížily 
vlivy potenciáln ě nep řesného časového p řiřazení mezi hmotnostním tokem emisí a výkonem na kolech. Klouzavé 
pr ům ěrné hodnoty se vypo čítají p ři frekvenci 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
kde 
k ............ časový krok pro klouzavé pr ům ěrné hodnoty  
i ............. časový krok z okamžitých údaj ů ze zkoušek  
3.3. Klasifikace klouzavých pr ům ěrů pro úseky ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici  
Standardní frekvence výkonu jsou definovány pro jízdu ve m ěstě a pro celou jízdu (viz bod 3.4) a musí se provést 
samostatné hodnocení emisí pro celou jízdu a pro jízdu ve m ěstě. Pro ú čely pozd ějšího hodnocení m ěstské části 
jízdy se t řísekundové klouzavé pr ům ěry vypo čtené v souladu s bodem 3.2 p řiřadí k podmínkám jízdy ve m ěstě 
podle t řísekundového klouzavého pr ům ěru signálu rychlosti (v  3s,k ) v závislosti na rychlostním pásmu definovaném 
v tabulce 1-1. Vzorek pro hodnocení celé jízdy zahrnuje všechna rychlostní pásma, a to v četn ě m ěstské části.  
Tabulka 1-1  
Rychlostní pásma pro ú čely p řiřazování údaj ů ze zkoušek k podmínkám jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na 
dálnici v rámci metody diskretizace výkonu  
Ve m ěstě Mimo m ěsto (  1 ) Na dálnici (  1 ) 
v i [km/h]  0 až ≤ 60 > 60 až ≦ 90 > 90  
( 1 ) nepoužije se p ři skute čném regulatorním hodnocení  
3.4. Vytvo ření t říd výkonu na kolech pro klasifikaci emisí  
3.4.1. T řídy výkonu a odpovídající časové podíly t říd výkonu p ři b ěžné jízd ě jsou definovány pro normalizované hodnoty 
výkonu tak, aby byly reprezentativní pro jakákoli lehká užitková vozidla (tabulka 1).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/165
 
Tabulka 1  
Normalizované standardní výkonové frekvence pro jízdu ve m ěstě a pro vážený pr ům ěr u celé jízdy 
sestávající ze vzdálenosti ujeté z 1/3 ve m ěstě, 1/3 na silnicích a 1/3 na dálnici  
Výkon 
Třída č. P c,norm,j  [-] Ve m ěstě Celá jízda  
Od >  Do ≤ Časový podíl, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Sloupce s hodnotami P  c,norm  v tabulce 1 se „denormalizují“ tak, že se vynásobí hodnotou P  drive , kde P  drive je 
skute čný výkon na kolech zkoušeného vozidla v nastavení pro schvalování typu na vozidlovém dynamometru 
při v ref a a ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
kde:  
— j je index výkonové t řídy podle tabulky 1  
— Koeficienty jízdního odporu  f 0 , f 1 , f 2 by m ěly být vypo čteny lineární regresí z uvedené definice:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
přičemž ( P Corrected  /v) je jízdní zatížení p ři rychlosti vozidla  v ve zkušebním cyklu NEDC definovaném v bod ě 
5.1.1.2.8 dodatku 7 p řílohy 4a p ředpisu EHK OSN č. 83, série zm ěn 07.  
— TM  NEDC  je t řída setrva čné hmotnosti vozidla v rámci zkoušky p ři schvalování typu [kg]  
3.4.2.  Oprava t říd výkonu na kolech  
Třída maximálního výkonu na kolech je nejvyšší t řída v tabulce 1, která zahrnuje (P  rated × 0,9). Časové podíly všech 
vylou čených t říd se za řadí do nejvyšší zbývající t řídy. 
Z každé hodnoty P  c,norm,j  se vypo čítá odpovídající hodnota P  c,j , aby bylo možno definovat horní a dolní mez v kW 
u jednotlivých t říd výkonu na kolech u zkoušených vozidel, jak je uvedeno na obrázku 1.CS L 175/166 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek 1  
Schematické znázorn ění p řevodu normalizované standardizované výkonové frekvence na výkonovou 
frekvenci konkrétního vozidla
  
Níže je uveden p říklad takovéto denormalizace.  
Příklad vstupních údaj ů: 
Vlastnost  Hodnota  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (p říklad 1)  
P rated [kW]  75 (p říklad 2)  
Odpovídající výsledky (viz tabulka 2, tabulka 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tabulka 2  
Denormalizované hodnoty standardních výkonových frekvencí z tabulky 1 (pro p říklad 1)  
Výkon 
Třída č. P c,j [kW]  Ve m ěstě Celá jízda  
Od >  Do ≤ Časový podíl, t  C,j [%] 
1 všechny < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/167
 
Výkon 
Třída č. P c,j [kW]  Ve m ěstě Celá jízda  
Od >  Do ≤ Časový podíl, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  všechny > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Nejvyšší t řídou výkonu na kolech je t řída, která obsahuje hodnotu 0,9 × Prated. V tomto p řípad ě 0,9 × 120 = 108.  
Tabulka 3  
Denormalizované hodnoty standardních výkonových frekvencí z tabulky 1 (pro p říklad 2)  
Výkon 
Třída č. P c,j [kW]  Ve m ěstě Celá jízda  
Od >  Do ≤ Časový podíl, t  C,j [%] 
1 všechny < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  všechny > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  všechny > 100,375  —  —  
( 1 ) Nejvyšší t řídou výkonu na kolech je t řída, která obsahuje hodnotu 0,9 × Prated. V tomto p řípad ě 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Klasifikace hodnot klouzavých pr ům ěrů 
Z následujícího hodnocení se vylou čí emise p ři studeném startu, definované v bod ě 4.4 dodatku 4.  
Každá hodnota klouzavého pr ům ěru vypo čtená podle bodu 3.2 se za řadí do t řídy denormalizovaného výkonu na 
kolech, které vyhovuje skute čný t řísekundový klouzavý pr ům ěr výkonu na kolech P  w , 3s,k . Meze t řídy denormali ­
zovaného výkonu na kolech se musejí vypo čítat podle bodu 3.3.  
Klasifikace se provádí pro všechny t řísekundové klouzavé pr ům ěry platných údaj ů o celé jízd ě i pro všechny 
m ěstské části jízdy. Navíc se všechny klouzavé pr ům ěry za řazené do m ěstské kategorie podle rychlostních limit ů 
definovaných v tabulce 1-1 klasifikují do jediného souboru m ěstských výkonových t říd, a to nezávisle na čase, kdy 
klouzavý pr ům ěr p ři jízd ě vznikl.CS L 175/168 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Poté se pro každou t řídu výkonu na kolech a jednotlivý parametr vypo čítá pr ům ěr všech hodnot t řísekundových 
klouzavých pr ům ěrů v t řídě výkonu na kolech. Rovnice jsou popsány níže a použijí se jednou pro soubor m ěst­
ských údaj ů a jednou pro soubor celkových údaj ů. 
Klasifikace hodnot t řísekundových klouzavých pr ům ěrů do t řídy výkonu j (j = 1 až 9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potom: index t řídy pro emise a rychlost = j  
Pro každou t řídu výkonu se ur čí po čet hodnot t řísekundových klouzavých pr ům ěrů: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potom: counts  j = n + 1 (counts  j představuje po čet hodnot t řísekundových klouzavých pr ům ěrů emisí ve výkonové 
třídě, jehož pomocí lze pozd ěji zkontrolovat minimální požadavky na pokrytí)  
3.6. Kontrola pokrytí t řídami výkonu a normálnosti rozložení výkonu  
U platné zkoušky se časové podíly jednotlivých t říd výkonu na kolech pohybují v rozmezích uvedených v tabul ­
ce 4.  
Tabulka 4  
Minimální a maximální podíly jednotlivých t říd výkonu u platné zkoušky  
Třída výkonu č. P c,norm,j  [-] Celá jízda  M ěstské části jízdy  
Od >  Do ≤ Dolní mez  Horní mez  Dolní mez  Horní mez  
Sou čet 1+2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  >5 výsledk ů 5 %  
6 2,8  3,7  > 5 výsledk ů 2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) P ředstavuje souhrn jízdních podmínek a podmínek nízkého výkonu.  
Krom ě požadavk ů uvedených v tabulce 4 se pro každou celkovou ujetou vzdálenost požaduje minimální pokrytí 
ve výši 5 výsledk ů v každé t řídě výkonu na kolech až do t řídy obsahující 90 % jmenovitého výkonu, aby byl 
zajišt ěn dostate čně velký vzorek.  
U m ěstské části jízdy se v každé t řídě výkonu na kolech až do t řídy č. 5 požaduje minimální pokrytí ve výši 5 
výsledk ů. Jestliže je výsledk ů v m ěstské části jízdy v t řídě výkonu na kolech vyšší než č. 5 mén ě než 5, pr ům ěrná 
hodnota emisí v dané t řídě se stanoví na nulu.  
3.7. Zpr ům ěrování m ěřených hodnot v jednotlivých t řídách výkonu na kolech  
Klouzavé pr ům ěry p řiřazené ke každé t řídě výkonu na kolech se zpr ům ěrují následujícím zp ůsobem:  
m gas;j ¼ P  
all kin class  j m gas;3s;k 
counts  jCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/169
 
v j ¼ P  
all kin class  j v 3s;k 
counts  j 
kde 
j ..............t řída výkonu na kolech 1 až 9 podle tabulky 1  
m gas;j ..... pr ům ěrná hodnota emisí plynné složky výfukových plyn ů v t řídě výkonu na kolech (samostatná hodnota 
pro údaje o celkové jízd ě a pro m ěstské části jízdy) [g/s]  
v j ............pr ům ěrná rychlost v t řídě výkonu na kolech (samostatná hodnota pro údaje o celkové jízd ě a pro m ěstské 
části jízdy) [km/h]  
k ............. časový krok pro klouzavé pr ům ěrné hodnoty  
3.8. Vážení pr ům ěrných hodnot v jednotlivých t řídách výkonu na kolech  
Pr ům ěrné hodnoty každé t řídy výkonu na kolech se vynásobí časovým podílem, tedy hodnotou t  C,j pro každou 
třídu podle tabulky 1, a se čtou se, aby byla získána vážená pr ům ěrná hodnota každého parametru. Tato hodnota 
představuje vážený výsledek pro jízdu se standardizovanými výkonovými frekvencemi. Vážené pr ům ěry se vypo čí­
tají pro m ěstskou část údaj ů ze zkoušek pomocí časových podíl ů pro rozložení výkonu ve m ěstě, jakož i pro celou 
jízdu pomocí časových podíl ů pro celou jízdu.  
Rovnice jsou popsány níže a použijí se jednou pro soubor m ěstských údaj ů a jednou pro soubor celkových údaj ů. 
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Výpo čet vážené hodnoty emisí závislé na vzdálenosti  
Časov ě vyjád řené vážené pr ům ěry emisí vzešlé ze zkoušky se p řepo čítají na emise vyjád řené podle vzdálenosti, a to 
jedenkrát pro soubor údaj ů týkající se jízdy ve m ěstě a jedenkrát pro celkový soubor údaj ů tímto zp ůsobem:  
Pro celou jízdu:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Pro m ěstskou část jízdy:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Pro po čet částic se použije stejná metoda jako pro plynné zne čišťující látky, ale pro  m PN se použije jednotka [#/s] 
a pro M  w,PN  jednotka [#/km]:  
Pro celou jízdu:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vCS L 175/170 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Pro m ěstskou část jízdy:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. POSOUZENÍ VÝKONU NA KOLECH Z OKAMŽITÉHO HMOTNOSTNÍHO TOKU CO  2 
Výkon na kolech (P  w,i ) lze vypo čítat z m ěřeného hmotnostního toku CO  2 při frekvenci 1 Hz. Pro tento výpo čet se 
použije specifická emisní k řivka CO  2 vozidla („Veline“).  
Ta se vypo čítá za základ ě výsledk ů zkoušky p ři schvalování typu vozidla v cyklu WLTC podle zkušebního postupu, 
který je popsán v celosv ětovém technickém p ředpisu EHK OSN č. 15 - Celosv ětov ě harmonizovaný zkušební 
postup pro lehká vozidla (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Pr ům ěrný výkon na kolech v jednotlivé fázi cyklu WLTC se vypo čítá p ři frekvenci 1 Hz z jízdní rychlosti a z 
nastavení vozidlového dynamometru. Všechny hodnoty výkonu na kolech nižší než hnací výkon se stanoví na 
hodnotu hnacího výkonu.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
přičemž f  0 , f 1 , f 2 .....jsou koeficienty jízdního zatížení použité p ři zkoušce WLTP provedené u vozidla  
TM ....................TM je zkušební hmotnost vozidla p ři zkoušce WLTP provedené u vozidla v [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Pr ům ěrný výkon v jednotlivé fázi cyklu WLTC se vypo čítá z výkonu na kolech p ři frekvenci 1 Hz podle této 
rovnice:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
přičemž p fáze WLTC (nízká, st řední, vysoká a mimo řádn ě vysoká)  
ts čas za čátku fáze p cyklu WLTC [s]  
te čas ukon čení fáze p cyklu WLTC [s]  
Poté se provede lineární regrese hmotnostního toku CO  2 množinou bod ů, jejichž sou řadnice y tvo ří hodnoty 
nam ěřené v cyklu WLTC a sou řadnice x pr ům ěrný výkon na kolech  P w,p v jednotlivé fázi, jak je znázorn ěno na 
obr. 2.  
Výsledná rovnice pro výpo čet specifické emisní k řivky CO  2 vozidla definuje hmotnostní tok CO  2 jako funkci 
výkonu na kolech:  
CO  2 i ¼ k WLTC  XP  w;i þ D WLTC  CO  2 v½g=hâ 
kde 
k WLTC  .............................. sklon specifické emisní k řivky CO  2 vozidla z WLTC [g/kWh]  
D WLTC  .............................. pr ůse čík specifické emisní k řivky CO  2 vozidla z WLTC s osou y [g/h]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/171
 
Obrázek 2  
Schematické znázorn ění vytvo ření specifické emisní k řivky CO  2 konkrétního vozidla na základ ě výsledk ů 
zkoušky na CO  2 ve 4 fázíchcyklu WLTC
  
Skute čný výkon na kolech se vypo čítá na základ ě m ěřeného hmotnostního toku CO  2 pomocí této rovnice:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
přičemž CO  2 v [g/h]  
P W,j v [kW]  
Výše uvedenou rovnici lze použít k získání hodnoty P  Wi pro ú čely klasifikace m ěřených emisí, jak je popsáno 
v bod ě 3, p řičemž výpo čet obsahuje tyto dodate čné podmínky:  
(I) jestliže v  i < 0,5 a jestliže a  i < 0 pak P  w,i = 0 v v [m/s]  
(II) jestliže CO2  i < 0,5 X D  WLTC  pak P  w,i = P  drag 
V časových krocích, kde platí (I) a (II), se použije podmínka (II).CS L 175/172 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 7  
Výb ěr vozidel pro zkoušky pomocí p řenosných systém ů m ěření emisí (PEMS) p ři p ůvodním schválení typu  
1. ÚVOD  
Vzhledem k jejich specifickým charakteristikám není nutné provád ět zkoušky PEMS u každého  „typ[u] vozidla 
z hlediska emisí a informací o opravách a údržb ě vozidla“ , definovaného v čl. 2 odst. 1 tohoto na řízení, který je 
v následujícím textu ozna čován jako  „typ vozidla z hlediska emisí“ . Výrobce vozidel m ůže slou čit n ěkolik typ ů 
vozidel z hlediska emisí, a vytvo řit tak  „rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS“  v souladu s požadavky bodu 
3, která bude validována v souladu s požadavky bodu 4.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
N — po čet typ ů vozidel z hlediska emisí  
NT — minimální po čet typ ů vozidel z hlediska emisí  
PMR  H — nejvyšší pom ěr výkonu k hmotnosti u všech vozidel v rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky 
PEMS  
PMR  L — nejnižší pom ěr výkonu k hmotnosti u všech vozidel v rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky 
PEMS  
V_eng_max — maximální objem motoru u všech vozidel v rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky PEMS  
3. TVORBA RODINY VOZIDEL UR ČENÝCH PRO ZKOUŠKY PEMS  
Rodina vozidel ur čených pro zkoušky PEMS sestává z vozidel s podobnými emisními vlastnostmi. V závislosti na 
výb ěru výrobce lze do rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS za řadit typy vozidel z hlediska emisí pouze 
v p řípad ě, že se jejich vlastnosti shodují s vlastnostmi definovanými v bodech 3.1 a 3.2.  
3.1. Správní kritéria  
3.1.1. Schvalovací orgán, který vydává schválení typu z hlediska emisí podle na řízení (ES) č. 715/2007 (dále jen 
„orgán“).  
3.1.2. Jediný výrobce vozidel.  
3.2. Technická kritéria  
3.2.1. Typ pohonu (nap ř. spalovací motor, hybridní elektrická vozidla – HEV, hybridní vozidla s možností napojení na 
elektrickou sí ť – PHEV)  
3.2.2. Druh(y) paliv(a) (nap ř. benzin, motorová nafta, LPG, NG…). Vozidla na dva či více druh ů paliva lze seskupovat 
s jinými druhy vozidel, s nimiž mají jedno palivo spole čné. 
3.2.3. Spalovací proces (nap ř. dvoudobý, čtyřdobý)  
3.2.4. Po čet válc ů 
3.2.5. Uspo řádání bloku válc ů (nap ř. řadové, ve tvaru V, radiální, horizontální s protilehlými válci)  
3.2.6. Objem motoru  
Výrobce vozidla uvede hodnotu V_eng_max (= maximální objem motoru u všech vozidel v rodin ě vozidel 
ur čených pro zkoušky PEMS). Objemy motor ů vozidel v rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky PEMS se neod ­
chylují o více než – 22 % od hodnoty V_eng_max, jestliže je hodnota V_eng_max ≥ 1 500 ccm, a o více než 
– 32 % od hodnoty V_eng_max, jestliže je hodnota V_eng_max < 1 500 ccm.  
3.2.7. Metoda p řívodu paliva do motoru (nap ř. nep římé nebo p římé nebo kombinované vst řikování)  
3.2.8. Druh chladicího systému (nap ř. vzduchový, vodní, olejový)  
3.2.9. Zp ůsob sání, nap ř. atmosférické sání, p řepl ňování, druh p řepl ňování (nap ř. extern ě pohán ěné, jedno turbo či 
vícenásobné turbo, variabilní geometrie…)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/173
 
3.2.10. Druhy a sled sou částí pro následné zpracování výfukových plyn ů (nap ř. t řícestný katalyzátor, oxida ční katalyzá ­
tor, zachycova č Nox pro chudé sm ěsi, selektivní katalytická redukce, katalyzátor Nox pro chudé sm ěsi, filtr 
pevných částic).  
3.2.11. Recirkulace výfukových plyn ů (je na vozidle nebo není, interní/externí, chlazená/bez chlazení, nízkotlaká/vysoko ­
tlaká)  
3.3. Rozší ření rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS  
Stávající rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS lze rozší řit o nové typy vozidel z hlediska emisí. Rozší řená 
rodina vozidel ur čených pro zkoušky PEMS a její validace musejí také spl ňovat požadavky bod ů 3 a 4. To m ůže 
zejména vyžadovat, aby byly u dodate čných vozidel provedeny zkoušky PEMS s cílem validovat rozší řenou 
rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS podle bodu 4.  
3.4. Alternativní rodina vozidel ur čených pro zkoušky PEMS  
Alternativn ě k ustanovením bod ů 3.1 a 3.2 m ůže výrobce vozidel definovat rodinu vozidel ur čených pro zkoušky 
PEMS, která je totožná s jediným typem vozidla z hlediska emisí. V tomto p řípad ě se požadavek bodu 4.1.2 
ohledn ě validace rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS nepoužije.  
4. VALIDACE RODINY VOZIDEL UR ČENÝCH PRO ZKOUŠKY PEMS  
4.1. Obecné požadavky na validaci rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS  
4.1.1. Výrobce vozidel p ředkládá orgánu reprezentativní vozidlo z rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS. Vozidlo 
se podrobí zkoušce PEMS provád ěné technickou zkušebnou, aby se prokázal soulad reprezentativního vozidla 
s požadavky této p řílohy.  
4.1.2. Orgán si vybere dodate čná vozidla podle požadavk ů bodu 4.2 tohoto dodatku ke zkoušce PEMS provedené 
technickou zkušebnou, aby se prokázal soulad vybraných vozidel s požadavky této p řílohy. Technická kritéria pro 
výb ěr dodate čného vozidla podle bodu 4.2 tohoto dodatku se zaznamenají spole čně s výsledky zkoušky.  
4.1.3. Se souhlasem orgánu m ůže zkoušku PEMS provést také jiný provozovatel za p řítomnosti technické zkušebny, 
pokud technická zkušebna provede alespo ň zkoušky vozidel požadované v bodech 4.2.2 a 4.2.6 tohoto dodatku 
a celkem alespo ň 50 % zkoušek PEMS požadovaných tímto dodatkem za ú čelem validace rodiny vozidel ur če­
ných pro zkoušky PEMS. V takovém p řípad ě z ůstává technická zkušebna zodpov ědná za řádné provedení všech 
zkoušek PEMS podle požadavk ů této p řílohy.  
4.1.4. Výsledky zkoušky PEMS u konkrétního vozidla lze použít k validaci r ůzných rodin vozidel ur čených pro zkoušky 
PEMS podle požadavk ů tohoto dodatku za t ěchto podmínek:  
— vozidla za řazená do všech rodin vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, které mají být validovány, jsou 
schválena jediným orgánem v souladu s požadavky na řízení (ES) č. 715/2007 a tento orgán souhlasí s tím, 
že výsledky zkoušky PEMS u konkrétního vozidla budou použity k validaci r ůzných rodin vozidel ur čených 
pro zkoušky PEMS;  
— každá rodina vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, která má být validována, zahrnuje typ vozidla z hlediska 
emisí, jemuž konkrétní vozidlo odpovídá.  
Odpov ědnost za každou validaci nese výrobce vozidel v p říslušné rodin ě bez ohledu na to, zda se tento výrobce 
podílel na zkoušce PEMS konkrétního typu vozidla z hlediska emisí.  
4.2. Výb ěr vozidel pro zkoušky PEMS p ři validaci rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS  
Výb ěrem vozidel z rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS by se m ělo zaru čit, že jsou zkoušce PEMS 
podrobeny následující technické vlastnosti relevantní z hlediska emisí zne čišťujících látek. Jedno vozidlo vybrané 
pro zkoušku m ůže být reprezentativní pro r ůzné technické vlastnosti. Pro validaci rodiny vozidel ur čených pro 
zkoušky PEMS se pro zkoušky PEMS vyberou vozidla následujícím zp ůsobem:  
4.2.1. Z každé kombinace paliv (nap ř. benzin-LPG, benzin-NG, pouze benzin), na která mohou jezdit n ěkterá vozidla 
z rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, se pro zkoušky PEMS vybere alespo ň jedno vozidlo, které m ůže na 
danou kombinaci paliv jezdit.CS L 175/174 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.2. Výrobce stanoví hodnotu PMR  H (= nejvyšší pom ěr výkonu k hmotnosti u všech vozidel v rodin ě vozidel ur čených 
pro zkoušky PEMS) a hodnotu PMR  L (= nejnižší pom ěr výkonu k hmotnosti u všech vozidel v rodin ě vozidel 
ur čených pro zkoušky PEMS). V tomto p řípad ě „pom ěr výkonu k hmotnosti“ odpovídá pom ěru maximálního 
čistého výkonu spalovacího motoru, který je uveden v bod ě 3.2.1.8 dodatku 3 k p říloze I tohoto na řízení, a refe ­
ren ční hmotnosti uvedené v čl. 3 odst. 3 na řízení (ES) č. 715/2007. Pro zkoušky se vybere alespo ň jedna konfi ­
gurace vozidla reprezentativní pro uvedenou hodnotu PMR  H a jedna konfigurace vozidla reprezentativní pro 
uvedenou hodnotu PMR  L z rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS. Pokud se pom ěr výkonu vozidla k hmot ­
nosti neodchýlí od uvedené hodnoty PMR  H nebo PMR  L o více než 5 %, vozidlo by m ělo být pro tuto hodnotu 
považováno za reprezentativní.  
4.2.3. Ke zkoušce se vybere alespo ň jedno vozidlo pro každý typ p řevodovky (nap ř. manuální, automatická, dvojspoj ­
ková), který je namontován ve vozidlech v rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky PEMS.  
4.2.4. Jsou-li sou částí rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS vozidla s pohonem všech kol, vybere se ke zkoušce 
alespo ň jedno takové vozidlo (vozidlo 4x4).  
4.2.5. U každého objemu motoru, který se vyskytuje ve vozidlech v rodin ě PEMS, se zkoušce podrobí alespo ň jedno 
reprezentativní vozidlo.  
4.2.6. Ke zkouškám se vybere alespo ň jedno vozidlo od každého po čtu namontovaných sou částí pro následné zpracování 
výfukových plyn ů. 
4.2.7. Bez ohledu na ustanovení bod ů 4.2.1 až 4.2.6 se ke zkouškám vybere alespo ň následující po čet typ ů vozidel 
z hlediska emisí z dané rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS:  
Po čet (N) typ ů vozidel z hlediska emisí v rodin ě vozidel 
ur čených pro zkoušky PEMS  Minimální po čet (NT) typ ů vozidel z hlediska emisí vybraných 
pro zkoušky PEMS  
1 1  
od 2 do 4  2  
od 5 do 7  3  
od 8 do 10  4  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
více než 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT se zaokrouhlí nahoru na nejbližší celé číslo. 
5. PODÁVÁNÍ ZPRÁV  
5.1. Výrobce vozidel poskytuje úplný popis rodiny vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, který zahrnuje zejména 
technická kritéria popsaná v bod ě 3.2, a p ředkládá jej orgánu.  
5.2. Výrobce p řidělí rodin ě vozidel ur čených pro zkoušky PEMS jedine čné identifika ční číslo ve formátu  MS-OEM-X-Y  
a sd ělí je orgánu.  MS  je v tomto p řípad ě rozlišujícím číslem členského státu, který vydává ES schválení typu (  1 ), 
OEM jsou t ři znaky výrobce,  X je po řadové číslo ur čující p ůvodní rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS a  Y 
je po čet jejích rozší ření (za číná 0 pro rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS, která dosud nebyla rozší řena).  
5.3. Orgán a výrobce vozidel vedou seznam typ ů vozidel z hlediska emisí, které jsou sou částí dané rodiny vozidel 
ur čených pro zkoušky PEMS, a to na základ ě čísel schválení typ ů z hlediska emisí. Ke každému typu z hlediska 
emisí se rovn ěž poskytnou všechny odpovídající kombinace čísel schválení typu vozidla, typ ů, variant a verzí 
definovaných v oddílech 0.10 a 0.2 osv ědčení ES o shod ě vozidla.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/175  
( 1 ) 1 pro N ěmecko; 2 pro Francii; 3 pro Itálii; 4 pro Nizozemsko; 5 pro Švédsko; 6 pro Belgii; 7 pro Ma ďarsko; 8 pro Českou republiku; 
9 pro Špan ělsko; 11 pro Spojené království; 12 pro Rakousko; 13 pro Lucembursko; 17 pro Finsko; 18 pro Dánsko; 19 pro 
Rumunsko; 20 pro Polsko; 21 pro Portugalsko; 23 pro Řecko; 24 pro Irsko; 25 pro Chorvatsko; 26 pro Slovinsko; 27 pro 
Slovensko; 29 pro Estonsko; 32 pro Lotyšsko; 34 pro Bulharsko; 36 pro Litvu; 49 pro Kypr; 50 pro Maltu.
 5.4. Orgán a výrobce vozidla vedou seznam typ ů vozidel z hlediska emisí, které byly vybrány pro zkoušky PEMS 
s cílem validovat rodinu vozidel ur čených pro zkoušky PEMS v souladu s bodem 4, p řičemž tento seznam obsa ­
huje rovn ěž nezbytné informace o tom, jak jsou pokryta výb ěrová kritéria uvedená v bod ě 4.2. V seznamu je 
rovn ěž uvedeno, zda byla u konkrétní zkoušky PEMS použita ustanovení bodu 4.1.3.CS L 175/176 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 7a  
Ov ěření celkové dynamiky jízdy  
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje výpo četní postupy pro ú čely ov ěření celkové dynamiky jízdy a ur čení celkového p řebytku 
nebo nedostatku dynamiky p ři jízd ě ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
RPA relativní pozitivní zrychlení  
Δ — rozdíl  
> — v ětší 
≥ — v ětší nebo rovno  
% — procento  
> — menší  
≤ — menší nebo rovno  
a — zrychlení [m/s  2 ] 
a i — zrychlení v časovém kroku i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivní zrychlení v ětší než 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivní zrychlení v ětší než 0,1 m/s  2 v časovém kroku i p ři uvážení podíl ů ve m ěstě, mimo 
m ěsto a na dálnici [m/s  2 ] 
a res — rozlišení zrychlení [m/s  2 ] 
d i — vzdálenost ujetá za časový krok i [m]  
d i,k — vzdálenost ujetá v časovém kroku i p ři uvážení podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici 
[m] 
Index (i) — diskrétní časový krok  
Index (j) — diskrétní časový krok datových soubor ů pozitivního zrychlení  
Index (k) — ozna čuje p říslušnou kategorii (t = celá jízda, u = ve m ěstě, r = mimo m ěsto, m = na dálnici)  
M k — po čet vzork ů podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici s pozitivním zrychlením v ětším než 
0,1 m/s  2 
N k — celkový po čet vzork ů podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici a za celkovou jízdu  
RPA  k — relativní pozitivní zrychlení pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [m/s  2 nebo 
kWs/(kg × km)]  
t k — doba jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici a celková doba jízdy [s]  
T4253H — vyhlazení složených údaj ů 
ν — rychlost vozidla (km/h)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/177
 
ν i — skute čná rychlost vozidla v časovém kroku i [km/h]  
ν i,k — skute čná rychlost vozidla v časovém kroku i p ři uvážení podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na 
dálnici [km/h] 
ðν · aÞ i — skute čná rychlost vozidla na zrychlení v časovém kroku i [m  2 /s 3 nebo W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — skute čná rychlost vozidla na pozitivní zrychlení v ětší než 0,1 m/s  2 v časovém kroku j p ři 
uvážení podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [m  2 /s 3 nebo W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil sou činu rychlosti vozidla na pozitivní zrychlení v ětší než 0,1 m/s  2 pro podíly 
ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [m  2 /s 3 nebo W/kg]  
ν k — pr ům ěrná rychlost vozidla pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [km/h]  
3. INDIKÁTORY TÝKAJÍCÍ SE JÍZDY  
3.1. Výpo čty 
3.1.1.  P ředb ěžné zpracování údaj ů 
Dynamické parametry, jako je zrychlení,  ν · a pos nebo RPA, se p ři jakékoli hodnot ě rychlosti vyšší než 3 km/h ur čí 
pomocí signálu rychlosti s p řesností 0,1 % a p ři frekvenci odb ěrů 1 Hz. Tento požadavek na p řesnost v zásad ě 
spl ňují signály získávané z čidla (rota ční) rychlosti kola.  
U k řivky rychlosti se musí ov ěřit, zda nevykazuje nesprávné nebo nepravd ěpodobné úseky. Pro k řivku rychlosti 
vozidla v takových úsecích jsou charakteristické kroky, skoky, schodky v k řivce rychlosti nebo chyb ějící hodnoty. 
Krátké chybné úseky se musí opravit, nap říklad interpolací údaj ů nebo porovnáním údaj ů se sekundárním 
signálem rychlosti. P řípadn ě lze krátké jízdy obsahující chybné úseky vy řadit z následné analýzy údaj ů. V druhém 
kroku se hodnoty zrychlení se řadí vzestupn ě, aby se mohlo stanovit rozlišení zrychlení  
a res ¼ ðminimální hodnota zrychlení > 0Þ. 
Jestliže  a res Ï 0,01 m =s 2 , m ěření rychlosti vozidla je dostate čně p řesné.  
Jestliže  0,01 m =s 2< a res , provede se vyhlazení použitím Hanningova filtru T4253H.  
Hanning ův filtr T4253 provádí tyto výpo čty: vyhlazování za číná s pr ůběžným mediánem 4, který je vyst řed ěn 
pr ůběžným mediánem 2. Následn ě se tyto hodnoty znovu vyhladí použitím pr ůběžného mediánu 5, pr ůběžného 
mediánu 3 a Hanningovy funkce (pr ůběžné vážené pr ům ěry). Rezidua se vypo čítají tak, že se od p ůvodních řad 
ode čtou řady vyhlazené. Celý postup se poté zopakuje na vypo čtených reziduích. Na záv ěr se vypo čítají vyhlazené 
kone čné hodnoty rychlosti tak, že se se čtou vyhlazené hodnoty získané na za čátku postupu s vypo čtenými rezidui.  
Správný pr ůběh k řivky rychlosti je základem pro další výpo čty a diskretizaci, jak je popsáno v bod ě 8.1.2.  
3.1.2.  Výpo čet vzdálenosti, zrychlení a  ν · a 
Níže uvedené výpo čty se musí provád ět po celý pr ůběh k řivky rychlosti v závislosti na čase (rozlišení 1 Hz) od 
sekundy 1 do sekundy t t (poslední sekunda).  
Nár ůst vzdálenosti na vzorek údaj ů se vypo čte takto:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t 
kde:  
d i je vzdálenost ujetá za časový krok i [m]CS L 175/178 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
ν i je skute čná rychlost vozidla v časovém kroku i [km/h]  
N t je celkový po čet vzork ů 
Zrychlení se vypo čte takto:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
kde:  
a i je zrychlení v časovém kroku i [m/s  2 ]. Pro  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, pro  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Sou čin rychlosti vozidla na zrychlení se vypo čte takto: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
kde: 
ðν · aÞ i je sou čin skute čné rychlosti vozidla na zrychlení v časovém kroku i [m  2 /s 3 nebo W/kg].  
3.1.3.  Diskretizace výsledk ů 
Po vypo čtení a i a ðν · aÞ i se hodnoty v i , d i , a i a ðν · aÞ i se řadí vzestupn ě podle rychlosti vozidla.  
Veškeré datové soubory s  v i Ï 60 km =h pat ří do „m ěstského“ rychlostního koše, veškeré datové soubory 
s 60 km =h< v i Ï 90 km =h pat ří do rychlostního koše „mimo m ěsto“ a veškeré datové soubory s  v i> 90 km =h 
pat ří do „dálni čního“ rychlostního koše.  
Po čet datových soubor ů s hodnotami zrychlení  a i> 0,1 m =s 2 musí být v každém rychlostním koši v ětší nebo 
roven 150.  
U každého rychlostního koše se pr ům ěrná rychlost vozidla  v k vypo čte takto:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kde:  
N k je celkový po čet vzork ů podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici.  
3.1.4.  Výpo čet v · a posÄ ½95â na rychlostní koš  
95. percentil hodnot  v · a pos se vypo čte takto:  
Hodnoty ðv · aÞ i;k v každém rychlostním koši se se řadí vzestupn ě u všech soubor ů údaj ů s a i;k> 0,1 m =s 2 
a i;k ã 0,1 m =s 2 a stanoví se celkový po čet t ěchto  M  k vzork ů. 
Hodnoty percentilu se poté p řiřadí k hodnotám ðv · a pos Þ i;k s a i;k ã 0,1 m =s 2 takto:  
Nejnižší hodnot ě v · a pos se p řiřadí percentil 1/ M k , druhé nejnižší hodnot ě se p řiřadí 2/ M k , t řetí nejnižší se p řiřadí 
3/M k a nejvyšší hodnot ě se p řiřadí M  k=M k ¼ 100% :CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je hodnota ðv · a pos Þ j;k s j=M k ¼ 95% . Nelze-li  j=M k ¼ 95% : vyhov ět, ðv · a pos Þ k Ä ½95â se vypo čte 
lineární interpolací po sob ě následujících vzork ů j a j+1 s  j=M k< 95%  a ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativní pozitivní zrychlení pro každý rychlostní koš se vypo čítá takto:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kde:  
RPA  k je relativní pozitivní zrychlení pro podíly ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici v [m/s  2 nebo kWs/(kg*km)]  
Δ t je časový rozdíl rovnající se 1 sekund ě 
M k je po čet vzork ů podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici s pozitivním zrychlením  
N k je celkový po čet vzork ů podíl ů ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici.  
4. OV ĚŘENÍ PLATNOSTI JÍZDY  
4.1.1.  Ov ěření v Ü a posÄ ½95â na rychlostní koš (p řičemž v je uvedeno v [km/h])  
Jestliže platí  v k Ï 74,6km =h 
a 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
jízda je neplatná.  
Jestliže platí  v k> 74,6 km =h a ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ, jízda je neplatná.  
4.1.2.  Ov ěření RPA na rychlostní koš  
Jestliže platí  v k Ï 94,05 km =h a RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ, jízda je neplatná.  
Jestliže platí  v k> 94,05 km =h a RPA  k< ðÄ 0,025Þ, jízda je neplatná.CS L 175/180 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 7b  
Postup pro stanovení kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky p ři jízd ě PEMS  
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje postup pro stanovení kumulativního nár ůstu nadmo řské výšky b ěhem jízdy PEMS.  
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
d(0)  — vzdálenost na za čátku jízdy [m]  
d — kumulativní vzdálenost ujetá do samostatného uvažovaného trasového bodu [m]  
d 0 — kumulativní vzdálenost ujetá do okamžiku m ěření bezprost ředn ě p řed daným trasovým 
bodem  d [m]  
d 1 — kumulativní vzdálenost ujetá do okamžiku m ěření bezprost ředn ě za daným trasovým bodem  
d [m]  
d a — referen ční trasový bod v  d(0)  [m]  
d e — kumulativní vzdálenost ujetá do posledního samostatného trasového bodu [m]  
d i — okamžitá vzdálenost [m]  
d tot — celková vzdálenost ujetá p ři zkoušce [m]  
h(0)  — nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů na za čátku jízdy [m 
nad hladinou mo ře] 
h(t) — nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů v bod ě t [m nad 
hladinou mo ře] 
h(d) — nadmo řská výška vozidla v trasovém bod ě d [m nad hladinou mo ře] 
h(t-1)  — nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů v bod ě t–1 [m nad 
hladinou mo ře] 
h corr (0) — korigovaná nadmo řská výška bezprost ředn ě p řed daným trasovým bodem  d [m nad hladinou 
mo ře] 
h corr (1) — korigovaná nadmo řská výška bezprost ředn ě za daným trasovým bodem  d [m nad hladinou 
mo ře] 
h corr (t) — korigovaná okamžitá nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t [m nad hladinou mo ře] 
h corr (t–1)  — korigovaná okamžitá nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t–1 [m nad hladinou mo ře] 
h GPS,i  — okamžitá nadmo řská výška vozidla zm ěřená GPS [m nad hladinou mo ře] 
h corr (t) — nadmo řská výška vozidla zm ěřená GPS v datovém bod ě t [m nad hladinou mo ře] 
h int (d) — interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d [m nad 
hladinou mo ře] 
h int,sm,1  (d) — vyhlazená a interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d po 
prvním vyhlazení [m nad hladinou mo ře] 
h map (t) — nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t podle topografické mapy [m nad hladinou mo ře]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/181
 
Hz — hertz  
km/h — kilometry za hodinu  
m — metr  
road  grade,1  (d) — vyhlazený sklon vozovky v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d po prvním vyhlazení 
[m/m]  
road  grade,2  (d) — vyhlazený sklon vozovky v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d po druhém vyhlazení 
[m/m]  
sin — trigonometrická sinusová funkce  
t — čas, který uplynul od za čátku zkoušky [s]  
t 0 — čas, který uplynul v okamžiku m ěření bezprost ředn ě p řed daným trasovým bodem  d [s] 
v i — okamžitá rychlost vozidla (km/h)  
v(t) — rychlost vozidla v datovém bod ě t [km/h]  
3. OBECNÉ POŽADAVKY  
Při stanovení kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky b ěhem jízdy pro zkoušení emisí v reálném 
provozu se vychází ze t ří parametr ů: okamžitá nadmo řská výška vozidla  h GPS,i  [m nad hladinou mo ře] nam ěřená 
GPS, okamžitá rychlost vozidla  v i [km/h] zaznamenaná p ři frekvenci 1 Hz a odpovídající čas t [s], který uplynul od 
za čátku zkoušky.  
4. VÝPO ČET KUMULATIVNÍHO POZITIVNÍHO NÁR ŮSTU NADMO ŘSKÉ VÝŠKY  
4.1. Obecn ě 
Výpo čet kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky b ěhem jízdy pro zkoušení emisí v reálném provozu 
se provede t řístup ňovým postupem, který sestává z i) kontroly a d ůsledného ov ěření kvality údaj ů, ii) korekce 
údaj ů o okamžité nadmo řské výšce vozidla a iii) výpo čtu kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky.  
4.2. Kontrola a d ůsledné ov ěření kvality údaj ů 
Ov ěří se, zda jsou údaje o okamžité rychlosti vozidla úplné. Korekce kv ůli chyb ějícím údaj ům je p řípustná, spl ňují- 
li chyb ějící údaje požadavky stanovené v bod ě 7 dodatku 4; v opa čném p řípad ě se výsledky zkoušky považují za 
neplatné. Ov ěří se, zda jsou údaje o okamžité nadmo řské výšce úplné. Chyb ějící údaje se doplní interpolací. 
Správnost interpolovaných údaj ů se ov ěří pomocí topografické mapy. Doporu čuje se provést korekci interpolo ­
vaných údaj ů, pokud platí tyto podmínky:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Provede se korekce nadmo řské výšky, aby platilo:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kde:  
h(t) —  nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů v datovém bod ě t [m nad 
hladinou mo ře] 
h GPS (t) —  nadmo řská výška vozidla zm ěřená GPS v datovém bod ě t [m nad hladinou mo ře] 
h map (t) —  nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t podle topografické mapy [m nad hladinou mo ře]CS L 175/182 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.3. Korekce údaj ů o okamžité nadmo řské výšce vozidla  
Nadmo řská výška  h(0)  na za čátku jízdy p ři d(0)  se získá pomocí GPS a správnost se ov ěří pomocí informací 
z topografické mapy. Odchylka nesmí být v ětší než 40 m. Musí se provést korekce veškerých údaj ů o okamžité 
nadmo řské výšce  h(t) , pokud platí tato podmínka:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Provede se korekce nadmo řské výšky, aby platilo:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kde:  
h(t) —  nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů v datovém bod ě t [m nad 
hladinou mo ře] 
h(t–1) —  nadmo řská výška vozidla po kontrole a d ůsledném ov ěření kvality údaj ů v datovém bod ě t–1 [m 
nad hladinou mo ře] 
v(t) —  rychlost vozidla v datovém bod ě t [km/h]  
h corr (t) —  korigovaná okamžitá nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t [m nad hladinou mo ře] 
h corr (t–1) —  korigovaná okamžitá nadmo řská výška vozidla v datovém bod ě t–1 [m nad hladinou mo ře] 
Po dokon čení postupu pro korekci nadmo řské výšky se stanoví platný soubor údaj ů o nadmo řské výšce. Tento 
soubor se použije k výpo čtu kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky, jak je popsáno v bod ě 13.4.  
4.4. Kone čný výpo čet kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky  
4.4.1.  Stanovení jednotného prostorového rozlišení  
Celková vzdálenost  d tot [m] ujetá p ři jízd ě se ur čí jako sou čet okamžitých vzdáleností  d i . Okamžitá vzdálenost  d i se 
ur čí jako:  
d i ¼ v i 
3,6 
kde:  
d i — okamžitá vzdálenost [m]  
v i — okamžitá rychlost vozidla (km/h)  
Kumulativní nár ůst nadmo řské výšky se vypo čte z údaj ů o konstantním prostorovém rozlišení 1 m, po čínaje 
prvním m ěřením na za čátku jízdy  d(0) . Samostatné datové body s rozlišením 1 m se ozna čují jako trasové 
body a vyzna čují se specifickou hodnotou vzdálenosti d (nap ř. 0, 1, 2, 3 m…) a jí odpovídající nadmo řskou 
výškou  h(d)  [m nad hladinou mo ře]. 
Nadmo řská výška každého samostatného trasového bodu  d se vypo čte interpolací okamžité nadmo řské výšky  
h corr (t) jako:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/183
 
kde:  
h int (d) —  interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d [m nad hladinou 
mo ře] 
h corr (0) —  korigovaná nadmo řská výška bezprost ředn ě p řed daným trasovým bodem  d [m nad hladinou mo ře] 
h corr (1) —  korigovaná nadmo řská výška bezprost ředn ě za daným trasovým bodem  d [m nad hladinou mo ře] 
d —  kumulativní vzdálenost ujetá do samostatného uvažovaného trasového bodu  d [m]  
d 0 — kumulativní vzdálenost ujetá do okamžiku m ěření bezprost ředn ě p řed daným trasovým bodem  d 
[m] 
d 1 — kumulativní vzdálenost ujetá do okamžiku m ěření bezprost ředn ě za daným trasovým bodem  d [m]  
4.4.2.  Dodate čné vyhlazení údaj ů 
Údaje o nadmo řské výšce získané pro každý samostatný trasový bod se vyhladí pomocí dvoufázového postupu;  d a 
a d e ozna čují první a poslední datový bod (obrázek 1). První vyhlazení se provede takto:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
kde:  
road  grade,1  (d) —  vyhlazený sklon vozovky v samostatném uvažovaném trasovém bod ě po prvním vyhlazení 
[m/m]  
h int (d) —  interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d [m nad 
hladinou mo ře] 
h int,sm,1  (d) —  vyhlazená interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d po 
prvním vyhlazení [m nad hladinou mo ře] 
d —  kumulativní vzdálenost ujetá do samostatného uvažovaného trasového bodu [m]  
d a — referen ční trasový bod ve vzdálenosti nula metr ů [m]  
d e — kumulativní vzdálenost ujetá do posledního samostatného trasového bodu [m]  
Druhé vyhlazení se provede takto:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mCS L 175/184 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kde:  
road  grade,2  (d) —  vyhlazený sklon vozovky v samostatném uvažovaném trasovém bod ě po druhém vyhlazení 
[m/m]  
h int,sm,1  (d) —  vyhlazená interpolovaná nadmo řská výška v samostatném uvažovaném trasovém bod ě d po 
prvním vyhlazení [m nad hladinou mo ře] 
d —  kumulativní vzdálenost ujetá do samostatného uvažovaného trasového bodu [m]  
d a — referen ční trasový bod ve vzdálenosti nula metr ů [m]  
d e — kumulativní vzdálenost ujetá do posledního samostatného trasového bodu [m]  
Obrázek 1  
Příklad postupu pro vyhlazení interpolovaných signál ů nadmo řské výšky
  
4.4.3.  Výpo čet kone čného výsledku  
Kumulativní pozitivní nár ůst nadmo řské výšky b ěhem jízdy se vypo čte integrací všech pozitivních interpolovaných 
a vyhlazených sklon ů vozovky, tj.  road  grade,2  (d). Výsledek by se m ěl normalizovat celkovou vzdáleností ujetou p ři 
zkoušce  d tot a vyjád řit v metrech kumulativního nár ůstu nadmo řské výšky na sto kilometr ů vzdálenosti.  
5. ČÍSELNÝ P ŘÍKLAD  
V tabulkách 1 a 2 jsou uvedeny kroky pro výpo čet pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky na základ ě údaj ů 
zaznamenaných b ěhem silni ční zkoušky s PEMS. Pro zestru čnění je uvedena pouze pasáž 800 m a 160 s.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/185
 
5.1. Kontrola a d ůsledné ov ěření kvality údaj ů 
Kontrola a d ůsledné ov ěření kvality údaj ů sestává ze dvou krok ů. Nejprve se zkontroluje úplnost údaj ů o rychlosti 
vozidla. V daném vzorku údaj ů nebyly zjišt ěny žádné chyb ějící údaje týkající se rychlosti vozidla (viz tabulka 1). 
V druhém kroku se zkontroluje úplnost údaj ů o nadmo řské výšce; v daném vzorku údaj ů chybí údaje o nadmo řské 
výšce týkající se sekund 2 a 3. Chyb ějící údaje se vyplní interpolací signálu GPS. Krom ě toho se nadmo řská výška 
udaná GPS ov ěří podle topografické mapy; ov ěření zahrnuje i nadmo řskou výšku  h(0)  na za čátku jízdy. Pomocí 
topografické mapy se provede korekce údaj ů o nadmo řské výšce týkajících se sekund 112–114, aby byla spln ěna 
tato podmínka:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
V d ůsledku uplatn ěného ov ěření údaj ů se získají údaje v pátém sloupci  h(t) . 
5.2. Korekce údaj ů o okamžité nadmo řské výšce vozidla  
Jako další krok se údaje o nadmo řské výšce  h(t)  pro sekundy 1 až 4, 111 až 112 a 159 až 160 zkorigují, p řičemž 
se p ředpokládají hodnoty nadmo řské výšky pro sekundy 0, 110, resp. 158, nebo ť platí tato podmínka:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
V d ůsledku uplatn ěné korekce údaj ů se získají údaje v šestém sloupci  h corr (t). Vliv provedených ov ěřovacích 
a korek čních krok ů na údaje o nadmo řské výšce je znázorn ěn na obrázku 2.  
5.3. Výpo čet kumulativního pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky  
5.3.1.  Stanovení jednotného prostorového rozlišení  
Okamžitá vzdálenost  d i se vypo čítá tak, že se okamžitá rychlost vozidla zm ěřená v km/h vyd ělí hodnotou 3,6 
(sloupec 7 v tabulce 1). P řepo čítáním údaj ů o nadmo řské výšce pro ú čely jednotného prostorového rozlišení 1 
m se získají samostatné trasové body d (sloupec 1 v tabulce 2) a jim odpovídající hodnoty nadmo řské výšky  h int (d) 
(sloupec 7 v tabulce 2). Nadmo řská výška každého samostatného trasového bodu d se vypo čte interpolací nam ě­ 
řené okamžité nadmo řské výšky  h corr jako:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Dodate čné vyhlazení údaj ů 
První a poslední samostatné trasové body v tabulce 2 jsou:  d a = 0 m a  d e = 799 m. Údaje o nadmo řské výšce pro 
každý samostatný trasový bod se vyhladí pomocí dvoufázového postupu. První vyhlazení sestává z:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288CS L 175/186 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři d ≥ (599m)  
Vyhlazená a interpolovaná nadmo řská výška se vypo čte takto:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Druhé vyhlazení:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
zvoleno pro ukázku vyhlazení p ři d ≥ (599m)  
5.3.3.  Výpo čet kone čného výsledku  
Kumulativní pozitivní nár ůst nadmo řské výšky b ěhem jízdy se vypo čte integrací všech pozitivních interpolovaných 
a vyhlazených sklon ů vozovky, tj. hodnot ve sloupci  road  grade,2  (d) v tabulce 2. Celková ujetá vzdálenost pro celý 
soubor údaj ů byla  d tot ¼ 139,7 km  a všechny pozitivní interpolované a vyhlazené sklony vozovky činily 516 m. 
Kumulativní pozitivní nár ůst nadmo řské výšky tudíž činil 516*100/139,7=370m/100km.  
Tabulka 1  
Korekce údaj ů o okamžité nadmo řské výšce vozidla  
Čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  –  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  –  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/187
 
Čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— ozna čuje chyb ějící údaje  
Tabulka 2  
Výpo čet sklonu vozovky  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …CS L 175/188 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Obrázek 2  
Účinek ov ěření a korekce údaj ů – profil nadmo řské výšky zm ěřený GPS  h GPS (t), profil nadmo řské výšky 
podle topografické mapy  h map (t), profil nadmo řské výšky získaný po kontrole a d ůsledném ov ěření 
kvality údaj ů h(t)  a korekce údaj ů hcorr(t)  uvedených v tabulce 1
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/189
 
Obrázek 3  
Srovnání mezi korigovaným profilem nadmo řské výšky  h  corr (t) a vyhlazenou a interpolovanou 
nadmo řskou výškou  h int,sm,1
  
Tabulka 2  
Výpo čet pozitivního nár ůstu nadmo řské výšky  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152CS L 175/190 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 8  
Požadavky na vým ěnu a hlášení údaj ů 
1. ÚVOD  
Tento dodatek popisuje požadavky, které se týkají vým ěny údaj ů mezi m ěřicími systémy a softwarem pro vyhod ­
nocování údaj ů a hlášení a vým ěny pr ůběžných a kone čných výsledk ů po vyhodnocení údaj ů. 
Vým ěna a hlášení povinných a volitelných parametr ů se řídí požadavky bodu 3.2 dodatku 1. Hlásí se údaje 
uvedené v souborech pro vým ěnu a hlášení údaj ů podle bodu 3, aby byla zaru čena plná sledovatelnost kone čných 
výsledk ů. 
2. SYMBOLY, PARAMETRY A JEDNOTKY  
a 1 — koeficient charakteristické k řivky CO  2 
b 1 — koeficient charakteristické k řivky CO  2 
a 2 — koeficient charakteristické k řivky CO  2 
b 2 — koeficient charakteristické k řivky CO  2 
k 11 — koeficient váhové funkce  
k 12 — koeficient váhové funkce  
k 21 — koeficient váhové funkce  
k 22 — koeficient váhové funkce  
tol 1 — primární p řípustná odchylka  
tol 2 — sekundární p řípustná odchylka 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil sou činu rychlosti vozidla a pozitivní zrychlení v ětší než 0,1 m/s  2 pro podíly 
jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [m  2 /s 3 nebo W/kg]  
RPA  K — relativní pozitivní zrychlení pro podíly jízdy ve m ěstě, mimo m ěsto a na dálnici [m/s  2 nebo 
kWs/(kg*km)]  
3. FORMÁT PRO VÝM ĚNU A HLÁŠENÍ ÚDAJ Ů 
3.1. Obecn ě 
Hodnoty emisí jakož i všechny další d ůležité parametry se hlásí a vym ěňují jako soubor údaj ů ve formátu csv. 
Hodnoty parametr ů se odd ělují čárkou, kód ASCII #h2C. Desetinným znaménkem u číselných hodnot je te čka, 
kód ASCII #h2E. Řádky se ukon čují znakem „CR LF“ (konec odstavce), kód ASCII #h0D. Řád tisíc ů se od řádu 
desetitisíc ů nijak neodd ěluje.  
3.2. Vým ěna údaj ů 
Údaje mezi m ěřicími systémy a softwarem pro vyhodnocování údaj ů se vym ěňují prost řednictvím standardního 
souboru pro hlášení údaj ů, který obsahuje minimální soubor povinných a volitelných parametr ů. Soubor pro 
vým ěnu údaj ů má následující strukturu: prvních 195 řádk ů je vyhrazeno pro záhlaví, které obsahuje specifické 
informace nap ř. o zkušebních podmínkách, identit ě a kalibraci za řízení PEMS (tabulka 1). Řádky 198–200 obsahují 
štítky a jednotky parametr ů. Řádek 201 a všechny další řádky s údaji obsahují hlavní část souboru pro vým ěnu 
údaj ů a uvád ějí hodnoty parametr ů (tabulka 2). Hlavní část souboru pro vým ěnu údaj ů obsahuje alespo ň tolik 
řádk ů s údaji, kolik sekund trvá zkouška, p řičemž tento po čet sekund se vynásobí zaznamenávací frekvencí 
v hertzích.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/191
 
3.3. Pr ůběžné a kone čné výsledky  
Souhrnné parametry pr ůběžných výsledk ů se zaznamenávají podle struktury uvedené v tabulce 3 Informace 
v tabulce 3 se získají ješt ě p řed použitím metod vyhodnocování údaj ů, které jsou stanoveny v dodatcích 5 a 6.  
Výrobce vozidel zaznamenává výsledky obou metod vyhodnocování údaj ů v samostatných souborech. Výsledky 
vyhodnocování údaj ů metodou popsanou v dodatku 5 se hlásí podle tabulek 4, 5 a 6. Výsledky vyhodnocování 
údaj ů metodou popsanou v dodatku 6 se hlásí podle tabulek 7, 8 a 9. Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů se skládá 
ze t ří částí. Prvních 95 řádk ů je vyhrazeno pro specifické informace o nastavení metody vyhodnocování údaj ů. 
Řádky 101–195 uvád ějí výsledky metody vyhodnocování údaj ů. Řádky 201–490 jsou vyhrazeny pro hlášení 
kone čných emisních výsledk ů. Řádek 501 a všechny další řádky p ředstavují hlavní část souboru pro hlášení 
údaj ů a obsahují podrobné výsledky vyhodnocení údaj ů. 
4. TABULKY PRO HLÁŠENÍ TECHNICKÝCH ÚDAJ Ů 
4.1. Vým ěna údaj ů 
Tabulka 1  
Záhlaví souboru pro vým ěnu údaj ů 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
1 IDENTIFIKACE ZKOUŠKY (TEST ID)  [kód]  
2 Datum zkoušky  [den.m ěsíc.rok]  
3 Organizace dohlížející na zkoušku  [název organizace]  
4 Místo zkoušky  [m ěsto, zem ě] 
5 Osoba dohlížející na zkoušku  [jméno hlavního kontrolora]  
6 Řidi č vozidla  [jméno řidi če] 
7 Typ vozidla  [název vozidla]  
8 Výrobce vozidla  [název]  
9 Modelový rok vozidla  [rok]  
10 Identifika ční kód vozidla  [identifika ční číslo vozidla – tzv. VIN kód]  
11 Stav po čitadla ujetých kilometr ů p ři zahájení 
zkoušky  [km]  
12 Stav po čitadla ujetých kilometr ů p ři ukon čení 
zkoušky  [km]  
13 Kategorie vozidla  [kategorie]  
14 Emisní limit schválení typu  [Euro X]  
15 Typ motoru  [nap ř. zážehový, vzn ětový]  
16 Jmenovitý výkon motoru  [kW]  
17 Maximální to čivý moment  [Nm]  
18 Zdvihový objem motoru  [ccm]  
19 P řevodovka  [nap ř. manuální, automatická]  
20 Po čet rychlostních stup ňů pro jízdu vp řed [#]CS L 175/192 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
21 Palivo  [nap ř. benzin, nafta]  
22 Mazivo  [štítek výrobku]  
23 Velikost pneumatik  [ší řka/výška/pr ům ěr ráfku]  
24 Tlak pneumatik na p řední a zadní náprav ě [bar; bar]  
25W  Parametry jízdního zatížení podle WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25N  Parametry jízdního zatížení podle NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 Zkušební cyklus pro schválení typu  [NEDC, WLTC]  
27 Emise CO  2 u schválení typu  [g/km]  
28 Emise CO  2 v nízkém režimu WLTC  [g/km]  
29 Emise CO  2 ve st ředním režimu WLTC  [g/km]  
30 Emise CO  2 ve vysokém režimu WLTC  [g/km]  
31 Emise CO  2 v mimo řádn ě vysokém režimu 
WLTC  [g/km]  
32 Zkušební hmotnost vozidla (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 Výrobce p řenosného systému m ěření emisí 
(PEMS)  [název]  
34 Typ systému PEMS  [název systému PEMS]  
35 Sériové číslo systému PEMS  [ číslo]  
36 Napájení systému PEMS  [nap ř. typ baterie]  
37 Výrobce analyzátoru plyn ů [název]  
38 Typ analyzátoru plyn ů [typ]  
39 Sériové číslo analyzátoru plyn ů [ číslo]  
40–50 (  3 ) …  …  
51 Výrobce EFM (  4 ) [název]  
52 Typ čidla v EFM (  4 ) [funk ční princip]  
53 Sériové číslo EFM (  4 ) [ číslo]  
54 Zdroj hmotnostního pr ůtoku výfukových 
plyn ů [EFM/ECU/ čidlo]  
55 Čidlo tlaku vzduchu  [typ, výrobce]  
56 Datum zkoušky  [den.m ěsíc.rok]  
57 Čas za čátku postupu p řed zkouškou  [h:min]  
58 Čas za čátku jízdy  [h:min]  
59 Čas za čátku postupu po zkoušce  [h:min]  
60 Čas ukon čení postupu p řed zkouškou  [h:min]  
61 Čas ukon čení jízdy  [h:min]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/193
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
62 Čas ukon čení postupu po zkoušce  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Korekce času: posun u THC  [s]  
72 Korekce času: posun u CH  4 [s] 
73 Korekce času: posun u NMHC  [s]  
74 Korekce času: posun u O  2 [s] 
75 Korekce času: posun u PN  [s]  
76 Korekce času: posun u CO  [s]  
77 Korekce času: posun u CO  2 [s] 
78 Korekce času: posun u NO  [s]  
79 Korekce času: posun u NO  2 [s] 
80 Korekce času: posun u hmotnostního pr ůtoku 
výfukových plyn ů [s] 
81 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u THC  [ppm]  
82 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u CH  4 [ppm]  
83 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u NMHC  [ppm]  
84 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u O  2 [%] 
85 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u PN  [#] 
86 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u CO  [ppm]  
87 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u CO  2 [%] 
88 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u NO  [ppm]  
89 Referen ční hodnota plynu pro plný rozsah 
u NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Odezva na nulu p řed zkouškou u THC  [ppm]  
97 Odezva na nulu p řed zkouškou u CH  4 [ppm]  
98 Odezva na nulu p řed zkouškou u NMHC  [ppm]  
99 Odezva na nulu p řed zkouškou u O  2 [%] 
100  Odezva na nulu p řed zkouškou u PN  [#]  
101  Odezva na nulu p řed zkouškou u CO  [ppm]  
102  Odezva na nulu p řed zkouškou u CO  2 [%] 
103  Odezva na nulu p řed zkouškou u NO  [ppm]  
104  Odezva na nulu p řed zkouškou u NO  2 [ppm]  
105  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u THC  [ppm]  
106  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u CH  4 [ppm]CS L 175/194 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
107  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u NMHC  [ppm]  
108  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u O  2 [%] 
109  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u PN  [#] 
110  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u CO  [ppm]  
111  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u CO  2 [%] 
112  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u NO  [ppm]  
113  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah 
před zkouškou u NO  2 [ppm]  
114  Odezva na nulu po zkoušce u THC  [ppm]  
115  Odezva na nulu po zkoušce u CH  4 [ppm]  
116  Odezva na nulu po zkoušce u NMHC  [ppm]  
117  Odezva na nulu po zkoušce u O  2 [%] 
118  Odezva na nulu po zkoušce u PN  [#]  
119  Odezva na nulu po zkoušce u CO  [ppm]  
120  Odezva na nulu po zkoušce u CO  2 [%] 
121  Odezva na nulu po zkoušce u NO  [ppm]  
122  Odezva na nulu po zkoušce u NO  2 [ppm]  
123  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u THC  [ppm]  
124  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u CH  4 [ppm]  
125  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u NMHC  [ppm]  
126  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u O  2 [%] 
127  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u PN  [#] 
128  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u CO  [ppm]  
129  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u CO  2 [%] 
130  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u NO  [ppm]  
131  Odezva na kalibra ční plyn pro plný rozsah po 
zkoušce u NO  2 [ppm]  
132  Validace pomocí PEMS – výsledky u THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133  Validace pomocí PEMS – výsledky u CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134  Validace pomocí PEMS – výsledky u NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135  Validace pomocí PEMS – výsledky u PN  [#/km;%] (  6 ) 
136  Validace pomocí PEMS – výsledky u CO  [mg/km;%] (  6 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/195
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
137  Validace pomocí PEMS – výsledky u CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138  Validace pomocí PEMS – výsledky u NO  x [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Hmotnost vozidla se zkouší na silnici a zahrnuje hmotnost řidi če a všech sou částí systému PEMS. 
( 2 ) Procentní hodnota uvádí odchylku od celkové hmotnosti vozidla. 
( 3 ) Řádky vyhrazené pro dodate čné informace o výrobci analyzátoru a sériové číslo v p řípad ě, že je použito více analyzátor ů. 
Po čet vyhrazených řádk ů je pouze orienta ční; ve vypln ěném souboru pro hlášení údaj ů nesmí být prázdné řádky. 
( 4 ) Povinné, je-li hmotnostní pr ůtok výfukových plyn ů stanoven pomocí m ěřiče hmotnostního pr ůtoku výfukových plyn ů. 
( 5 ) Jsou-li požadovány dodate čné informace, lze je uvést zde. 
( 6 ) Validace pomocí systému PEMS je volitelná; emise pro konkrétní vzdálenost, m ěřené pomocí systému PEMS; procentní 
hodnota uvádí odchylku od laboratorní referen ční hodnoty. 
( 7 ) V řádcích do řádku 195 lze dopl ňovat dodate čné parametry pro charakterizaci a klasifikaci zkoušky.  
Tabulka 2  
Hlavní část souboru pro vým ěnu údaj ů; řádky a sloupce v této tabulce se p řevedou do hlavní části 
souboru pro vým ěnu údaj ů 
Řádek  198  199 (  1 ) 200  201  
Hodina  jízda  [s]  (  2 ) 
rychlost vozidla (  3 ) čidlo [km/h]  (  2 ) 
rychlost vozidla (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
rychlost vozidla (  3 ) řídicí jednotka motoru  [km/h]  (  2 ) 
zem ěpisná ší řka GPS  [stupn ě:minuty:sekundy]  (  2 ) 
zem ěpisná délka  GPS  [stupn ě:minuty:sekundy]  (  2 ) 
nadmo řská výška (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
nadmo řská výška (  3 ) čidlo [m]  (  2 ) 
okolní tlak  čidlo [kPa]  (  2 ) 
okolní teplota  čidlo [K]  (  2 ) 
okolní vlhkost  čidlo [g/kg; %]  (  2 ) 
koncentrace THC  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace CH  4 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace NMHC  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace CO  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace CO  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace NO  X analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace NO  analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace NO  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace O  2 analyzátor  [ppm]  (  2 ) 
koncentrace PN  analyzátor  [#/m  3 ] (  2 ) 
hmotnostní pr ůtok výfuko ­
vých plyn ů EFM  [kg/s]  (  2 )CS L 175/196 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  198  199 (  1 ) 200  201  
teplota výfukových plyn ů 
v EFM  EFM  [K]  (  2 ) 
hmotnostní pr ůtok výfuko ­
vých plyn ů čidlo [kg/s]  (  2 ) 
hmotnostní pr ůtok výfuko ­
vých plyn ů řídicí jednotka motoru  [kg/s]  (  2 ) 
hmotnost THC  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost CH  4 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost NMHC  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost CO  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost CO  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost NO  X analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost NO  analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost NO  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
hmotnost O  2 analyzátor  [g/s]  (  2 ) 
PN analyzátor  [#/s]  (  2 ) 
aktivní m ěření plynu  PEMS  [aktivní (1); neaktivní (0); 
chyba (> 1)]  ( 2 ) 
otá čky motoru  řídicí jednotka motoru  [otá čky/min.]  (  2 ) 
to čivý moment motoru  řídicí jednotka motoru  [Nm]  (  2 ) 
to čivý moment na pohán ěné 
náprav ě čidlo [Nm]  (  2 ) 
otá čky kola  čidlo [rad/s]  (  2 ) 
pom ěr paliva  řídicí jednotka motoru  [g/s]  (  2 ) 
tok paliva v motoru  řídicí jednotka motoru  [g/s]  (  2 ) 
pr ůtok nasávaného vzduchu 
v motoru  řídicí jednotka motoru  [g/s]  (  2 ) 
teplota chladicí kapaliny  řídicí jednotka motoru  [K]  (  2 ) 
teplota oleje  řídicí jednotka motoru  [K]  (  2 ) 
stav z hlediska regenerace  řídicí jednotka motoru  –  (  2 ) 
poloha pedál ů řídicí jednotka motoru  [%]  (  2 ) 
status vozidla  řídicí jednotka motoru  [chyba (1); normální (0)]  (  2 ) 
procento to čivého momentu  řídicí jednotka motoru  [%]  (  2 ) 
procento t řecího momentu  řídicí jednotka motoru  [%]  (  2 ) 
stav nabití  řídicí jednotka motoru  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Tento sloupec lze vypustit, jestliže je zdroj parametru sou částí štítku ve sloupci 198. 
( 2 ) Skute čné hodnoty se uvedou v řádku 201 a v dalších řádcích až do vy čerpání údaj ů. 
( 3 ) Stanoví se alespo ň jednou metodou. 
( 4 ) Lze doplnit dodate čné parametry pro charakterizaci vozidla a zkušebních podmínek.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/197
 
4.2. Pr ůběžné a kone čné výsledky  
4.2.1.  Pr ůběžné výsledky  
Tabulka 3  
Soubor pro hlášení údaj ů #1 – Souhrnné parametry pr ůběžných výsledk ů 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
1 celková ujetá vzdálenost  [km]  
2 celková doba jízdy  [h:min:s]  
3 celková doba stání  [min:s]  
4 pr ům ěrná rychlost b ěhem jízdy  [km/h]  
5 maximální rychlost b ěhem jízdy  [km/h]  
6 nadmo řská výška na za čátku jízdy  [m nad mo řem]  
7 nadmo řská výška na konci jízdy  [m nad mo řem]  
8 kumulativní nár ůst nadmo řské výšky b ěhem 
jízdy  [m/100 km]  
6 pr ům ěrná koncentrace THC  [ppm]  
7 pr ům ěrná koncentrace CH  4 [ppm]  
8 pr ům ěrná koncentrace NMHC  [ppm]  
9 pr ům ěrná koncentrace CO  [ppm]  
10 pr ům ěrná koncentrace CO  2 [ppm]  
11 pr ům ěrná koncentrace NO  X [ppm]  
12 pr ům ěrná koncentrace PN  [#/m  3 ] 
13 pr ům ěrný hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů [kg/s]  
14 pr ům ěrná teplota výfukových plyn ů [K]  
15 maximální teplota výfukových plyn ů [K]  
16 kumulovaná hmotnost THC  [g]  
17 kumulovaná hmotnost CH  4 [g] 
18 kumulovaná hmotnost NMHC  [g]  
19 kumulovaná hmotnost CO  [g]  
20 kumulovaná hmotnost CO  2 [g] 
21 kumulovaná hmotnost NO  X [g] 
22 kumulovaný PN  [#]  
23 celkové emise THC za ujetou vzdálenost  [mg/km]  
24 celkové emise CH  4 za ujetou vzdálenost  [mg/km]  
25 celkové emise NMHC za ujetou vzdálenost  [mg/km]  
26 celkové emise CO za ujetou vzdálenost  [mg/km]CS L 175/198 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
27 celkové emise CO  2 za ujetou vzdálenost  [g/km]  
28 celkové emise NO  X za ujetou vzdálenost  [mg/km]  
29 celkové emise PN za ujetou vzdálenost  [#/km]  
30 vzdálenost ujetá ve m ěstě [km]  
31 doba jízdy ve m ěstě [h:min:s]  
32 doba stání ve m ěstě [min:s]  
33 pr ům ěrná rychlost ve m ěstě [km/h]  
34 maximální rychlost ve m ěstě [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = ve m ěstě [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = ve m ěstě [m/s  2 ] 
40 kumulativní nár ůst nadmo řské výšky ve m ěstě [m/100 km]  
41 pr ům ěrná koncentrace THC ve m ěstě [ppm]  
42 pr ům ěrná koncentrace CH  4 ve m ěstě [ppm]  
43 pr ům ěrná koncentrace NMHC ve m ěstě [ppm]  
44 pr ům ěrná koncentrace CO ve m ěstě [ppm]  
45 pr ům ěrná koncentrace CO  2 ve m ěstě [ppm]  
46 pr ům ěrná koncentrace NO  X ve m ěstě [ppm]  
47 pr ům ěrná koncentrace PN ve m ěstě [#/m  3 ] 
48 pr ům ěrný hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů ve m ěstě [kg/s]  
49 pr ům ěrná teplota výfukových plyn ů ve m ěstě [K]  
50 maximální teplota výfukových plyn ů ve m ěstě [K]  
51 kumulovaná hmotnost THC ve m ěstě [g]  
52 kumulovaná hmotnost CH  4 ve m ěstě [g]  
53 kumulovaná hmotnost NMHC ve m ěstě [g]  
54 kumulovaná hmotnost CO ve m ěstě [g]  
55 kumulovaná hmotnost CO  2 ve m ěstě [g]  
56 kumulovaná hmotnost NO  X ve m ěstě [g]  
57 kumulovaný PN ve m ěstě [#]  
58 emise THC ve m ěstě [mg/km]  
59 emise CH  4 ve m ěstě [mg/km]  
60 emise NMHC ve m ěstě [mg/km]  
61 emise CO ve m ěstě [mg/km]  
62 emise CO  2 ve m ěstě [g/km]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/199
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
63 emise NO  X ve m ěstě [mg/km]  
64 emise PN ve m ěstě [#/km]  
65 vzdálenost ujetá mimo m ěsto [km]  
66 doba jízdy mimo m ěsto [h:min:s]  
67 doba stání mimo m ěsto [min:s]  
68 pr ům ěrná rychlost mimo m ěsto [km/h]  
69 maximální rychlost mimo m ěsto [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = mimo m ěsto [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = mimo m ěsto [m/s  2 ] 
72 pr ům ěrná koncentrace THC mimo m ěsto [ppm]  
73 pr ům ěrná koncentrace CH  4 mimo m ěsto [ppm]  
74 pr ům ěrná koncentrace NMHC mimo m ěsto [ppm]  
75 pr ům ěrná koncentrace CO mimo m ěsto [ppm]  
76 pr ům ěrná koncentrace CO  2 mimo m ěsto [ppm]  
77 pr ům ěrná koncentrace NO  X mimo m ěsto [ppm]  
78 pr ům ěrná koncentrace PN mimo m ěsto [#/m  3 ] 
79 pr ům ěrný hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů mimo m ěsto [kg/s]  
80 pr ům ěrná teplota výfukových plyn ů mimo 
m ěsto [K] 
81 maximální teplota výfukových plyn ů mimo 
m ěsto [K] 
82 kumulovaná hmotnost THC mimo m ěsto [g]  
83 kumulovaná hmotnost CH  4 mimo m ěsto [g]  
84 kumulovaná hmotnost NMHC mimo m ěsto [g]  
85 kumulovaná hmotnost CO mimo m ěsto [g]  
86 kumulovaná hmotnost CO  2 mimo m ěsto [g]  
87 kumulovaná hmotnost NO  X mimo m ěsto [g]  
88 kumulovaný PN mimo m ěsto [#]  
89 emise THC mimo m ěsto [mg/km]  
90 emise CH  4 mimo m ěsto [mg/km]  
91 emise NMHC mimo m ěsto [mg/km]  
92 emise CO mimo m ěsto [mg/km]  
93 emise CO  2 mimo m ěsto [g/km]  
94 emise NO  X mimo m ěsto [mg/km]  
95 emise PN mimo m ěsto [#/km]CS L 175/200 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Popis/jednotka  
96 vzdálenost ujetá na dálnici  [km]  
97 doba jízdy na dálnici  [h:min:s]  
98 doba stání na dálnici  [min:s]  
99 pr ům ěrná rychlost na dálnici  [km/h]  
100  maximální rychlost na dálnici  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = na dálnici  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = na dálnici  [m/s  2 ] 
103  pr ům ěrná koncentrace THC na dálnici  [ppm]  
104  pr ům ěrná koncentrace CH  4 na dálnici  [ppm]  
105  pr ům ěrná koncentrace NMHC na dálnici  [ppm]  
106  pr ům ěrná koncentrace CO na dálnici  [ppm]  
107  pr ům ěrná koncentrace CO  2 na dálnici  [ppm]  
108  pr ům ěrná koncentrace NO  X na dálnici  [ppm]  
109  pr ům ěrná koncentrace PN na dálnici  [#/m  3 ] 
110  pr ům ěrný hmotnostní pr ůtok výfukových 
plyn ů na dálnici  [kg/s]  
111  pr ům ěrná teplota výfukových plyn ů na dálnici  [K]  
112  maximální teplota výfukových plyn ů na dálnici  [K]  
113  kumulovaná hmotnost THC na dálnici  [g]  
114  kumulovaná hmotnost CH  4 na dálnici  [g]  
115  kumulovaná hmotnost NMHC na dálnici  [g]  
116  kumulovaná hmotnost CO na dálnici  [g]  
117  kumulovaná hmotnost CO  2 na dálnici  [g]  
118  kumulovaná hmotnost NO  X na dálnici  [g]  
119  kumulovaný PN na dálnici  [#]  
120  emise THC na dálnici  [mg/km]  
121  emise CH  4 na dálnici  [mg/km]  
122  emise NMHC na dálnici  [mg/km]  
123  emise CO na dálnici  [mg/km]  
124  emise CO  2 na dálnici  [g/km]  
125  emise NO  X na dálnici  [mg/km]  
126  emise PN na dálnici  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Lze doplnit dodate čné parametry pro charakterizaci dodate čných prvk ů jízdy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/201
 
4.2.2.  Výsledky vyhodnocení údaj ů 
Tabulka 4  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #2 – Nastavení výpo čtu u metody vyhodnocování údaj ů podle 
dodatku 5  
Řádek  Parametr  Jednotka  
1 referen ční hmotnost CO  2 [g] 
2 koeficient  a 1 charakteristické k řivky CO  2 
3 koeficient  b 1 charakteristické k řivky CO  2 
4 koeficient  a 2 charakteristické k řivky CO  2 
5 koeficient  5 2 charakteristické k řivky CO  2 
6 koeficient  k 11 váhové funkce  
7 koeficient  k 21 váhové funkce  
8 koeficient  k 22 =k 12 váhové funkce  
9 primární p řípustná odchylka  tol  1 [%] 
10 sekundární p řípustná odchylka  tol  2 [%] 
11 software použitý pro výpo čet a jeho verze  (nap ř. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) V řádcích do řádku 95 lze uvést dodate čné parametry pro charakterizaci nastavení výpo čtu. 
Tabulka 5a  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #2 – Výsledky metody vyhodnocování údaj ů podle dodatku 5  
Řádek  Parametr  Jednotka  
101  po čet okének  
102  po čet okének „ve m ěstě“ 
103  po čet okének „mimo m ěsto“ 
104  po čet okének „na dálnici“  
105  podíl okének „ve m ěstě“ [%]  
106  podíl okének „mimo m ěsto“ [%]  
107  podíl okének „na dálnici“  [%]  
108  podíl okének „ve m ěstě“ z celkového po čtu okének vyšší 
než 15 %  (1=ano, 0=ne)  
109  podíl okének „mimo m ěsto“ z celkového po čtu okének 
vyšší než 15 %  (1=ano, 0=ne)  
110  podíl okének „na dálnici“ z celkového po čtu okének vyšší 
než 15 %  (1=ano, 0=ne)CS L 175/202 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Jednotka  
111  po čet okének v rámci ±  tol  1 
112  po čet okének „ve m ěstě“ v rámci ±  tol  1 
113  po čet okének „mimo m ěsto“ v rámci ±  tol  1 
114  po čet okének „na dálnici“ v rámci ±  tol  1 
115  po čet okének v rámci ±  tol  2 
116  po čet okének „ve m ěstě“ v rámci ±  tol  2 
117  po čet okének „mimo m ěsto“ v rámci ±  tol  2 
118  po čet okének „na dálnici“ v rámci ±  tol  2 
119  podíl okének „ve m ěstě“ v rámci ±  tol  1 [%] 
120  podíl okének „mimo m ěsto“ v rámci ±  tol  1 [%] 
121  podíl okének „na dálnici“ v rámci ±  tol  1 [%] 
122  podíl okének „ve m ěstě“ v rámci ±  tol  1 vyšší než 50 %  (1=ano, 0=ne)  
123  podíl okének „mimo m ěsto“ v rámci ±  tol  1 vyšší než 
50 %  (1=ano, 0=ne)  
124  podíl okének „na dálnici“ v rámci ±  tol  1 vyšší než 50 %  (1=ano, 0=ne)  
125  pr ům ěrný index závažnosti u všech okének  [%]  
126  pr ům ěrný index závažnosti u okének „ve m ěstě“ [%]  
127  pr ům ěrný index závažnosti u okének „mimo m ěsto“ [%]  
128  pr ům ěrný index závažnosti u okének „na dálnici“  [%]  
129  vážené emise THC v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
130  vážené emise THC v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
131  vážené emise THC v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
132  vážené emise CH  4 v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
133  vážené emise CH  4 v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
134  vážené emise CH  4 v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
135  vážené emise NMHC v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
136  vážené emise NMHC v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
137  vážené emise NMHC v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
138  vážené emise CO v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
139  vážené emise CO v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
140  vážené emise CO v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
141  vážené emise NO  X v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/203
 
Řádek  Parametr  Jednotka  
142  vážené emise NO  X v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
143  vážené emise NO  X v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
144  vážené emise NO v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
145  vážené emise NO v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
146  vážené emise NO v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
147  vážené emise NO  2 v okénkách „ve m ěstě“ [mg/km]  
148  vážené emise NO  2 v okénkách „mimo m ěsto“ [mg/km]  
149  vážené emise NO  2 v okénkách „na dálnici“  [mg/km]  
150  vážené emise PN v okénkách „ve m ěstě“ [#/km]  
151  vážené emise PN v okénkách „mimo m ěsto“ [#/km]  
152  vážené emise PN v okénkách „na dálnici“  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) V řádcích do řádku 195 lze doplnit dodate čné parametry.  
Tabulka 5b  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #2 – Kone čné výsledky emisí podle dodatku 5  
Řádek  Parametr  Jednotka  
201  emise THC za celou jízdu  [mg/km]  
202  emise CH  4 za celou jízdu  [mg/km]  
203  emise NMHC za celou jízdu  [mg/km]  
204  emise CO za celou jízdu  [mg/km]  
205  emise NO  X za celou jízdu  [mg/km]  
206  emise PN za celou jízdu  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Lze doplnit dodate čné parametry.  
Tabulka 6  
Hlavní část souboru pro hlášení údaj ů #2 – Podrobné výsledky metody vyhodnocování údaj ů podle 
dodatku 5; řádky a sloupce v této tabulce se p řevedou do hlavní části souboru pro hlášení údaj ů 
Řádek  498  499  500  501  
čas za čátku okénka  [s]  (  1 ) 
čas konce okénka  [s]  (  1 ) 
doba trvání okénka  [s]  (  1 )CS L 175/204 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  498  499  500  501  
vzdálenost ujetá v okénku  Zdroj (1=GPS, 2=ECU, 3= čidlo)  [km]  (  1 ) 
emise THC v okénku  [g]  (  1 ) 
emise CH  4 v okénku  [g]  (  1 ) 
emise NMHC v okénku  [g]  (  1 ) 
emise CO v okénku  [g]  (  1 ) 
emise CO  2 v okénku  [g]  (  1 ) 
emise NO  X v okénku  [g]  (  1 ) 
emise NO v okénku  [g]  (  1 ) 
emise NO  2 v okénku  [g]  (  1 ) 
emise O  2 v okénku  [g]  (  1 ) 
emise PN v okénku  [#]  (  1 ) 
emise THC v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise CH  4 v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise NMHC v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise CO v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise CO  2 v okénku  [g/km]  (  1 ) 
emise NO  X v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise NO v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise NO  2 v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise O  2 v okénku  [mg/km]  (  1 ) 
emise PN v okénku  [#/km]  (  1 ) 
vzdálenost ujetá v okénku ve 
vztahu k charakteristické 
křivce CO2  h j [%] (  1 ) 
váhový faktor v okénku  w j [—]  (  1 ) 
pr ům ěrná rychlost vozidla 
v okénku  Zdroj (1=GPS, 2=ECU, 3= čidlo)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Skute čné hodnoty se uvedou v řádku 501 a v dalších řádcích až do vy čerpání údaj ů. 
( 2 ) Lze doplnit dodate čné parametry pro charakterizaci vlastností okénka.  
Tabulka 7  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #3 – Nastavení výpo čtu u metody vyhodnocování údaj ů podle 
dodatku 6  
Řádek  Parametr  Jednotka  
1 zdroj to čivého momentu pro výkon na kolech  čidlo / ECU / specifická emisní 
křivka CO  2 vozidla  
2 sklon specifické emisní k řivky CO  2 vozidla  [g/kWh]  
3 pr ůse čík specifické emisní k řivky CO  2 vozidla s osou y  [g/h]CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/205
 
Řádek  Parametr  Jednotka  
4 časový interval klouzavého pr ům ěru [s]  
5 referen ční rychlost pro denormalizaci cílového rozložení  [km/h]  
6 referen ční zrychlení  [m/s  2 ] 
7 požadovaný výkon v náboji kola u vozidla p ři referen ční 
rychlosti a zrychlení  [kW]  
8 po čet výkonových t říd v četn ě 90 % P  rated – 
9 uspo řádání cílového rozložení  (roztažené/zúžené)  
10 software použitý pro výpo čet a jeho verze  (nap ř. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) V řádcích do řádku 95 lze uvést dodate čné parametry pro charakterizaci nastavení výpo čtu. 
Tabulka 8a  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #3 – Výsledky metody vyhodnocování údaj ů podle dodatku 6  
Řádek  Parametr  Jednotka  
101  pokrytí výkonové t řídy (po čet > 5)  (1=ano, 0=ne)  
102  normálnost výkonové t řídy (1=ano, 0=ne)  
103  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí THC  [g/s]  
104  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí CH  4 [g/s]  
105  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí NMHC  [g/s]  
106  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí CO  [g/s]  
107  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí CO  2 [g/s]  
108  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí NO  X [g/s]  
109  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí NO  [g/s]  
110  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí NO  2 [g/s]  
111  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí O  2 [g/s]  
112  celková jízda – vážený pr ům ěr emisí PN  [#/s]  
113  celková jízda – vážená pr ům ěrná rychlost vozidla  [km/h]  
114  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí THC  [g/s]  
115  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí CH  4 [g/s]  
116  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí NMHC  [g/s]  
117  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí CO  [g/s]  
118  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí CO  2 [g/s]  
119  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí NO  X [g/s]  
120  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí NO  [g/s]CS L 175/206 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  Parametr  Jednotka  
121  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí NO  2 [g/s]  
122  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí O  2 [g/s]  
123  ve m ěstě – vážený pr ům ěr emisí PN  [#/s]  
124  ve m ěstě – vážená pr ům ěrná rychlost vozidla  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) V řádcích do řádku 195 lze doplnit dodate čné parametry.  
Tabulka 8b  
Záhlaví souboru pro hlášení údaj ů #3 – Kone čné výsledky emisí podle dodatku 6  
Řádek  Parametr  Jednotka  
201  emise THC za celou jízdu  [mg/km]  
202  emise CH  4 za celou jízdu  [mg/km]  
203  emise NMHC za celou jízdu  [mg/km]  
204  emise CO za celou jízdu  [mg/km]  
205  emise NO  X za celou jízdu  [mg/km]  
206  emise PN za celou jízdu  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Lze doplnit dodate čné parametry.  
Tabulka 9  
Hlavní část souboru pro hlášení údaj ů #3 – Podrobné výsledky metody vyhodnocování údaj ů podle 
dodatku 6; řádky a sloupce v této tabulce se p řevedou do hlavní části souboru pro hlášení údaj ů 
Řádek  498  499  500  501  
celková jízda – číslo výkonové t řídy (  1 ) –  
celková jízda – dolní mez výkonové 
třídy (  1 ) [kW]  
celková jízda – horní mez výkonové 
třídy (  1 ) [kW]  
celková jízda – použité cílové rozlože ­
ní (  1 ) [%] (  2 ) 
celková jízda – výskyt výkonové t řídy (  1 ) –  (  2 ) 
celková jízda – pokrytí výkonové t řídy 
>5 výskyt ů ( 1 ) – (1=ano, 0=ne) (  2 ) 
celková jízda – normálnost výkonové 
třídy (  1 ) – (1=ano, 0=ne) (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise THC 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise CH  4 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/207
 
Řádek  498  499  500  501  
celková jízda – pr ům ěrné emise NMHC 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise CO 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise CO  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise NO  X 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise NO 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise NO  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise O  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrné emise PN 
u výkonové t řídy (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
celková jízda – pr ům ěrná rychlost 
vozidla u výkonové t řídy (  1 ) Zdroj (1=GPS, 
2=ECU, 3= čidlo)  [km/h]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – číslo výkonové t řídy (  1 ) –  
jízda ve m ěstě – dolní mez výkonové 
třídy (  1 ) [kW]  
jízda ve m ěstě – horní mez výkonové 
třídy (  1 ) [kW]  
jízda ve m ěstě – použité cílové rozlože ­
ní (  1 ) [%] (  2 ) 
jízda ve m ěstě – výskyt výkonové 
třídy (  1 ) – (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pokrytí výkonové t řídy 
>5 výskyt ů ( 3 ) – (1=ano, 0=ne) (  2 ) 
jízda ve m ěstě – normálnost výkonové 
třídy (  1 ) – (1=ano, 0=ne) (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise THC 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise CH  4 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise NMHC 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise CO 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise CO  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise NO  X 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 )CS L 175/208 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Řádek  498  499  500  501  
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise NO 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise NO  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise O  2 
u výkonové t řídy (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrné emise PN 
u výkonové t řídy (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
jízda ve m ěstě – pr ům ěrná rychlost 
vozidla u výkonové t řídy (  1 ) Zdroj (1=GPS, 
2=ECU, 3= čidlo)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Výsledky nahlášené u každé výkonové t řídy od výkonové t řídy #1 až po výkonovou t řídu, která zahrnuje 90 % P  rated . 
( 2 ) Skute čné hodnoty se uvedou v řádku 501 a v dalších řádcích až do vy čerpání údaj ů. 
( 3 ) Výsledky nahlášené u každé výkonové t řídy od výkonové t řídy #1 až po výkonovou t řídu #5. 
( 4 ) Lze doplnit dodate čné parametry.  
4.3. Popis vozidla a motoru  
Výrobce poskytne popis vozidla a motoru v souladu s dodatkem 4 p řílohy I.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/209
 
Dodatek 9  
Prohlášení výrobce o spln ění požadavk ů
CS L 175/210 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA IV  
ÚDAJE O EMISÍCH POŽADOVANÉ P ŘI SCHVALOVÁNÍ TYPU PRO Ú ČELY TECHNICKÉ PROHLÍDKYCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/211
 
Dodatek 1  
M ĚŘENÍ EMISÍ OXIDU UHELNATÉHO P ŘI VOLNOB ĚŽNÝCH OTÁ ČKÁCH MOTORU  
(ZKOUŠKA TYPU 2)  
1. ÚVOD  
1.1. Tento dodatek popisuje postup zkoušky typu 2, p ři které se m ěří emise oxidu uhelnatého p ři volnob ěžných otá čkách 
motoru (normálních a zvýšených).  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Obecné požadavky jsou stanoveny v bod ě 5.3.2 a v bodech 5.3.7.1 až 5.3.7.6 p ředpisu EHK OSN č. 83, s výjimkou 
popsanou v bod ě 2.2.  
2.2. Tabulkou zmín ěnou v bod ě 5.3.7.5 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí tabulka pro zkoušku typu 2 v bod ě 2.1 
dopl ňku k dodatku 4 k p říloze I tohoto na řízení.  
3. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
3.1. Technické požadavky jsou stanoveny v p říloze 5 p ředpisu EHK OSN č. 83, s výjimkami, které jsou popsány v bodech 
3.2 a 3.3.  
3.2. Odkazem na vlastnosti referen čního paliva uvedeným v bod ě 2.1 p řílohy 5 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí 
odkaz na p říslušné specifikace referen čních paliv v p říloze IX tohoto na řízení.  
3.3. Odkazem na zkoušku typu I v bod ě 2.2.1 p řílohy 5 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na zkoušku typu 1 
v p říloze XXI tohoto na řízení.CS L 175/212 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 2  
M ĚŘENÍ OPACITY KOU ŘE 
1. ÚVOD  
1.1. Tento dodatek popisuje požadavky pro m ěření opacity emisí z výfuku.  
2. ZNA ČKA KORIGOVANÉHO KOEFICIENTU ABSORPCE  
2.1. Zna čka korigovaného koeficientu absorpce se umístí na každé vozidlo odpovídající typu vozidla, na který se 
vztahuje tato zkouška. Zna čka musí mít podobu obdélníku, ve kterém je uvedena hodnota vyjad řující v m  –1 
korigovaný koeficient absorpce získaný v dob ě schvalování p ři zkoušce p ři volné akceleraci. Tato zkušební metoda 
je popsána v bod ě 4. 
2.2. Zna čka musí být jasn ě čitelná a nesmazatelná. P řipevní se viditeln ě a na snadno p řístupném míst ě, jehož poloha se 
stanoví v dopl ňku k certifikátu schválení typu uvedeném v dodatku 4 k p říloze I.  
2.3. P říklad zna čky je uveden na obrázku IV.2.1.  
Obrázek IV.2.1
  
Z výše uvedené zna čky vyplývá, že korigovaný koeficient absorpce má hodnotu 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACE A ZKOUŠKY  
3.1. Specifikace a zkoušky jsou stanoveny v části III oddílu 24 p ředpisu EHK OSN č. 24 (  1 ) s výjimkami z t ěchto 
postup ů, které jsou popsány v bod ě 3.2.  
3.2. Odkazem na p řílohu 2 v bod ě 24.1 p ředpisu EHK OSN č. 24 se rozumí odkaz na dodatek 4 k p říloze I tohoto 
na řízení.  
4. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
4.1. Technické požadavky jsou stanoveny v p řílohách 4, 5, 7, 8, 9 a 10 p ředpisu EHK OSN č. 24 s výjimkami, které 
jsou popsány v bodech 4.2, 4.3 a 4.4.  
4.2. Zkouška p ři ustálených otá čkách motoru na k řivce plného výkonu  
4.2.1. Odkazy na p řílohu 1 v bod ě 3.1 p řílohy 4 p ředpisu EHK OSN č. 24 se považují za odkazy na dodatek 3 k p říloze 
I tohoto na řízení.  
4.2.2. Odkazem na referen ční palivo v bod ě 3.2 p řílohy 4 p ředpisu EHK OSN č. 24 se rozumí odkaz na referen ční palivo 
v p říloze IX tohoto na řízení odpovídající mezním hodnotám emisí, podle kterých je typ vozidla schvalován.  
4.3. Zkouška p ři volné akceleraci  
4.3.1. Odkazem na tabulku 2 v p říloze 2 uvedeným v bod ě 2.2 p řílohy 5 p ředpisu EHK OSN č. 24 se rozumí odkaz na 
tabulku v bod ě 2.4.2.1 dodatku 4 k p říloze I tohoto na řízení.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/213  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 326, 24.11.2006.
 4.3.2. Odkazem na bod 7.3 p řílohy 1 uvedeným v bod ě 2.3 p řílohy 5 p ředpisu EHK OSN č. 24 se rozumí odkaz na 
dodatek 3 k p říloze I tohoto na řízení.  
4.4.  Metoda „EHK“ pro m ěření netto výkonu vzn ětových motor ů 
4.4.1. Odkaz na „dodatek k této p říloze“ uvedený v bod ě 7 p řílohy 10 p ředpisu EHK OSN č. 24 a odkazy na „p řílohu 1“ 
uvedené v bodech 7 a 8 p řílohy 10 p ředpisu EHK OSN č. 24 se považují za odkazy na dodatek 3 k p říloze 
I tohoto na řízení.CS L 175/214 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA V  
OV ĚŘENÍ EMISÍ PLYN Ů Z KLIKOVÉ SK ŘÍN Ě 
(ZKOUŠKA TYPU 3)  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha popisuje postup pro zkoušku typu 3 ov ěřující emise plyn ů z klikové sk řín ě, jak je popsána v bod ě 5.3.3 
předpisu EHK OSN č. 83.  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Obecné požadavky týkající se provád ění zkoušky typu 3 jsou stanoveny v bodech 1 a 2 p řílohy 6 p ředpisu EHK 
OSN č. 83, p řičemž platí výjimky stanovené v bodech 2.2 a 2.3 níže.  
2.2. Odkazem na zkoušku typu I uvedeným v bod ě 2.1 p řílohy 6 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na zkoušku 
typu 1 v p říloze XXI tohoto na řízení.  
2.3. Jako koeficient jízdního zatížení se použijí hodnoty VL. Pokud VL neexistuje, použije se hodnota jízdního zatížení 
VH. 
3. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
3.1. Technické požadavky jsou stanoveny v bodech 3 až 6 p řílohy 6 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí výjimka 
stanovená v bod ě 3.2 níže.  
3.2. Odkazem na zkoušku typu I uvedeným v bod ě 3.2 p řílohy 6 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na zkoušku 
typu 1 v p říloze XXI tohoto na řízení.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/215
 
PŘÍLOHA VI  
STANOVENÍ EMISÍ ZP ŮSOBENÝCH VYPA ŘOVÁNÍM  
(ZKOUŠKA TYPU 4)  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha popisuje postup pro zkoušku typu 4, která stanoví emise uhlovodík ů vypa řováním z palivového 
systému vozidel se zážehovými motory.  
2. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
2.1. Úvod  
Tento postup zahrnuje zkoušky emisí zp ůsobených vypa řováním a dv ě další zkoušky, jednu pro stárnutí 
nádoby s aktivním uhlím podle bodu 5.1 a jednu pro propustnost systému pro skladování paliva podle 
bodu 5.2.  
Zkouška emisí zp ůsobených vypa řováním (viz obrázek VI.1) je ur čena ke stanovení emisí uhlovodík ů zp ůso ­
bených vypa řováním v d ůsledku denního kolísání teplot, vypa řováním z odstaveného vozidla za tepla b ěhem 
parkování a jízdou ve m ěstě. 
2.2. Zkouška emisí zp ůsobených vypa řováním sestává z t ěchto částí:  
a) zkušební jízda zahrnující jeden m ěstský ( část 1) a jeden mimom ěstský ( část 2) jízdní cyklus, po nichž 
následují dva m ěstské ( část 1) jízdní cykly;  
b) stanovení ztrát u odstaveného vozidla za tepla;  
c) stanovení 24hodinových ztrát.  
Celkový výsledek zkoušky se získá se čtením hmotností emisí uhlovodík ů p ři zkoušce ztrát u odstaveného 
vozidla za tepla a 24hodinových ztrát s koeficientem propustnosti.  
3. VOZIDLO A PALIVO  
3.1. Vozidlo  
3.1.1. Vozidlo musí být v dobrém mechanickém stavu, musí být zab ěhnuto a mít p řed zkouškou najeto alespo ň 
3 000 km. Pro ú čely stanovení emisí zp ůsobených vypa řováním se zaznamená po čet najetých kilometr ů 
a stá ří vozidla použitého k osv ědčení. Po dobu záb ěhu musí být p řipojen systém pro regulaci emisí zp ůso ­
bených vypa řováním, jenž musí správn ě fungovat, a nádoba (nádoby) s aktivním uhlím musí pracovat 
běžným zp ůsobem, nesmí se nadm ěrn ě proplachovat ani nadm ěrn ě plnit. Nádoba (nádoby) s aktivním uhlím, 
jež prošla (prošly) postupem stárnutí stanoveným v bod ě 5.1, se p řipojí podle obrázku VI.1.  
3.2. Palivo  
3.2.1. Použije se referen ční palivo E10 typu 1, jež je specifikováno v p říloze IX tohoto na řízení. Pro ú čely tohoto 
na řízení se odkazem na E10 rozumí referen ční palivo typu 1, s výjimkou stárnutí nádoby, jak je uvedeno 
v bod ě 5.1.  
4. ZKUŠEBNÍ ZA ŘÍZENÍ PRO ZKOUŠKU EMISÍ ZP ŮSOBENÝCH VYPA ŘOVÁNÍM  
4.1. Vozidlový dynamometr  
Vozidlový dynamometr musí spl ňovat požadavky dodatku 1 k p říloze 4a p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.2. Komora pro m ěření emisí zp ůsobených vypa řováním  
Komora pro m ěření emisí zp ůsobených vypa řováním musí spl ňovat požadavky bodu 4.2 p řílohy 7 p ředpisu 
EHK OSN č. 83.CS L 175/216 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek VI.1  
Stanovení emisí zp ůsobených vypa řováním  
Záb ěh 3 000 km (bez nadm ěrného proplachování nebo pln ění) 
Použití nádoby (nádob), jež prošla (prošly) postupem stárnutí  
Čišt ění vozidla parou (je-li t řeba)  
Omezení nebo odstran ění nepalivových zdroj ů emisí pozadí (pokud bude schváleno)
  
Poznámky : 
1. Rodiny vozidel z hlediska systému pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním – podle bodu 3.2 
přílohy I  
2. P ři zkoušce typu 1 je možné m ěřit výfukové emise, avšak výsledky se nepoužijí k legislativním ú čelům. 
Zkoušky výfukových emisí pro schválení se provedou zvláš ť. 
4.3. Analytické systémy  
Analytické systémy musí spl ňovat požadavky bodu 4.3 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.4. Záznam teploty  
Záznam teploty musí spl ňovat požadavky bodu 4.5 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.5. Záznam tlaku  
Záznam tlaku musí spl ňovat požadavky bodu 4.6 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.6. Ventilátory  
Ventilátory musí spl ňovat požadavky bodu 4.7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.7. Plyny  
Plyny musí spl ňovat požadavky bodu 4.8 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/217
 
4.8. Dopl ňkové vybavení  
Dopl ňkové vybavení musí spl ňovat požadavky bodu 4.9 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
5. POSTUP ZKOUŠKY  
5.1. Stárnutí nádob(y) na zkušebním stavu  
Před provedením zkoušky ztrát u odstaveného vozidla za tepla a 24hodinových ztrát musí nádoba (nádoby) 
projít stárnutím podle následujícího postupu popsaného na obrázku VI.2.  
Obrázek VI.2  
Postup stárnutí nádoby na zkušebním stavu
CS L 175/218 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5.1.1. Zkouška regulací teploty  
Ve zvláštní teplotní komo ře nádoba (nádoby) prochází cyklem st řídání teplot od – 15 °C do 60 °C s t řice ­
timinutovou stabilizací p ři teplot ě – 15 °C a 60 °C. Každý cyklus trvá 210 minut, jak je uvedeno na obrázku 
3. Teplotní gradient se musí co nejvíce blížit 1 °C/min. Nádobou (nádobami) by nem ěl procházet žádný 
nucený proud vzduchu.  
Tento cyklus se opakuje 50krát po sob ě. Celkov ě bude tento postup trvat 175 hodin.  
Obrázek VI.3  
Cyklus regulace teploty
  
5.1.2. Zkouška nádoby regulací vibrace  
Po dokon čení postupu stárnutí se s nádobou (nádobami) kmitá ve svislé ose s celkovým Grms (  1 ) > 1,5 m/s  2 
a s frekvencí 30 ± 10 Hz, p řičemž je nádoba uchycena (jsou nádoby uchyceny) v takové pozici jako ve 
vozidle. Zkouška musí trvat 12 hodin.  
5.1.3. Zkouška stárnutí nádoby p ůsobením paliva  
5.1.3.1. Stárnutí nádoby p ůsobením paliva v pr ůběhu 300 cykl ů 
5.1.3.1.1. Po zkoušce regulací teploty a po vibra ční zkoušce projde nádoba (projdou nádoby) postupem stárnutí se 
sm ěsí b ěžn ě prodávaného paliva E10 typu 1, jak je uvedeno v bod ě 5.1.3.1.1.1 níže, a dusíku nebo vzduchu 
s 50 ± 15procentním objemem palivových par. Míra pln ění palivovými parami se musí udržovat v rozmezí 
60 ± 20 g/h.  
Nádoba je pln ěna (nádoby jsou pln ěny) až po odpovídající pr ůnik. Za pr ůnik se považuje bod, p ři kterém je 
dosaženo kumulovaného množství emitovaných uhlovodík ů rovného 2 gram ům. Alternativn ě se pln ění 
považuje za ukon čené, když ekvivalentní úrove ň koncentrace ve v ětracím otvoru dosáhne 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. B ěžn ě prodávané palivo E10 použité pro tuto zkoušku musí spl ňovat stejné požadavky jako referen ční palivo 
E10 v t ěchto bodech:  
hustota p ři 15 °C  
— tlak par (DVPE)  
— destilace (pouze páry)CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/219  
( 1 ) Grms: Efektivní hodnota (RMS) signálu kmitání se vypo čte ur čením druhé mocniny velikosti signálu v každém bod ě, nalezením 
pr ům ěrné (st řední) hodnoty této druhé mocniny velikosti a následným výpo čtem druhé odmocniny této pr ům ěrné hodnoty. 
Výsledná hodnota Grms se uvádí v metrických jednotkách.
 — rozbor uhlovodík ů (pouze olefiny, aromáty, benzen)  
— obsah kyslíku  
— obsah ethanolu  
5.1.3.1.2. Nádoba (nádoby) se musí propláchnout podle postupu v bod ě 5.1.3.8 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
Nádoba se musí propláchnout v rozmezí 5 minut a maximáln ě 1 hodiny po napln ění. 
5.1.3.1.3. Kroky podle postupu stanoveného v bodech 5.1.3.1.1 a 5.1.3.1.2 se opakují 50krát a po nich následuje 
m ěření pracovní kapacity pro butan (BWC), tedy schopnosti nádoby s aktivním uhlím absorbovat a desor ­
bovat butan ze suchého vzduchu za stanovených podmínek v p ěti butanových cyklech, jak je popsáno v bod ě 
5.1.3.1.4 níže. Stárnutí p ůsobením palivových par bude pokra čovat až do dosažení 300 cykl ů. M ěření BWC 
v p ěti butanových cyklech, jak je uvedeno v bod ě 5.1.3.1.4, se provede po 300 cyklech.  
5.1.3.1.4. Po 50 a 300 cyklech stárnutí p ůsobením paliva se provede m ěření BWC. Toto m ěření zahrnuje napln ění 
nádoby podle bodu 5.1.6.3 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83 až po pr ůnik. BWC se zaznamená.  
Poté se nádoba (nádoby) musí propláchnout podle postupu v bod ě 5.1.3.8 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN 
č. 83.  
Nádoba se musí propláchnout v rozmezí 5 minut a maximáln ě 1 hodiny po napln ění. 
Postup pln ění butanem se zopakuje p ětkrát. Po každém kroku napln ění butanem se zaznamená BWC. BWC  50 
se vypo čte jako pr ům ěr p ěti BWC a zaznamená se.  
Celkem projde nádoba (nádoby) 300 cykly stárnutí p ůsobením paliva + 10 butanovými cykly a bude se 
považovat za stabilizovanou.  
5.1.3.2. Pokud nádobu (nádoby) dodávají dodavatelé, výrobci p ředem informují schvalovací orgány, aby se zástupci 
těchto orgán ů mohli osobn ě ú častnit kterékoli fáze postupu stárnutí v za řízení dodavatele.  
5.1.3.3. Výrobce poskytne schvalovacím orgán ům zkušební protokol obsahující alespo ň tyto prvky:  
— typ aktivního uhlí,  
— míra pln ění, 
— specifikace paliva,  
— m ěření BWC.  
5.2. Stanovení koeficientu propustnosti palivového systému (obrázek VI.4)CS L 175/220 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek VI.4  
Stanovení koeficientu propustnosti
  
Vybere se systém pro skladování paliv reprezentativní pro danou rodinu, p řipevní se na zkušební stojan, 
napustí se referen čním palivem E10 a odstaví se na dobu 20 týdn ů p ři teplot ě 40 °C ± 2 °C. Poloha systému 
pro skladování paliva na zkušebním stojanu musí být podobná jako jeho p ůvodní poloha ve vozidle.  
5.2.1. Nádrž se naplní čerstvým referen čním palivem E10 o teplot ě 18 °C ± 8 °C. Nádrž se naplní na 40 ± 2 % 
svého jmenovitého objemu. Poté se zkušební stojan s palivovým systémem na t ři týdny umístí do zvláštní 
a zabezpe čené místnosti s kontrolovanou teplotou 40 ± 2 °C.  
5.2.2. Na konci t řetího týdne se nádrž vypustí a znovu naplní čerstvým referen čním palivem E10 o teplot ě 
18 °C ± 8 °C na 40 ± 2 % svého jmenovitého objemu.  
V pr ůběhu 6 až 36 hodin, z toho posledních 6 hodin p ři teplot ě 20 °C ± 2 °C, se zkušební stojan s palivovým 
systémem umístí do za řízení VT-SHED a provede se 24hodinová zkouška podle postupu popsaného v bod ě 
5.7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83. V ětrání palivového systému je vyvedeno mimo za řízení VT-SHED; 
zamezí se tak p řípadnému zapo čítávání emisí z v ětrání nádrže jako ztrát zp ůsobených propustností. Emise 
uhlovodík ů (HC) se zm ěří a nam ěřené hodnoty se zaznamenají jako HC  3W . 
5.2.3. Zkušební stojan s palivovým systémem se na zbývajících 17 týdn ů znovu umístí do zvláštní a zabezpe čené 
místnosti s kontrolovanou teplotou 40 ± 2 °C.  
5.2.4. Na konci posledního, 17. týdne se nádrž vypustí a znovu naplní čerstvým referen čním palivem o teplot ě 
18 °C ± 8 °C na 40 ± 2 % svého jmenovitého objemu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/221
 
V pr ůběhu 6 až 36 hodin, z toho posledních 6 hodin p ři teplot ě 20 °C ± 2 °C, se zkušební stojan s palivovým 
systémem umístí do za řízení VT-SHED a provede se 24hodinová zkouška podle postupu popsaného v bod ě 
5.7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83. V ětrání palivového systému je vyvedeno mimo za řízení VT-SHED; 
zamezí se tak p řípadnému zapo čítávání emisí z v ětrání nádrže jako ztrát zp ůsobených propustností. Emise 
uhlovodík ů (HC) se zm ěří a nam ěřené hodnoty se zaznamenají jako HC  20W . 
5.2.5. Koeficient propustnosti je t říciferný rozdíl mezi HC  20W a HC  3W uvád ěný v g/24 h.  
5.2.6. Pokud koeficient propustnosti ur čuje dodavatel, výrobce p ředem informuje schvalovací orgány, aby zástupci 
těchto orgán ů mohli provést osobní kontrolu v za řízení dodavatele.  
5.2.7. Výrobce poskytne schvalovacím orgán ům zkušební protokol obsahující alespo ň tyto prvky:  
a) úplný popis zkoušeného systému pro skladování paliva v četn ě informace o typu zkoušené nádrže, zda jde 
o nádrž jednovrstevnou, nebo vícevrstevnou, a o materiálech použitých pro výrobu nádrže a dalších částí 
systému pro skladování paliva;  
b) týdenní st řední teploty, p ři kterých stárnutí probíhá;  
c) nam ěřená hodnota HC ve t řetím týdnu (HC  3W ); 
d) nam ěřená hodnota HC ve dvacátém týdnu (HC  20W ); 
e) výsledný koeficient propustnosti (PF).  
5.2.8. Odchyln ě od bod ů 5.2.1 až 5.2.7 výše mohou výrobci, kte ří používají vícevrstevné nádrže, zvolit použití 
těchto p řidělených koeficient ů propustnosti namísto úplného postupu m ěření uvedeného výše:  
přidělený koeficient propustnosti vícevrstevné nádrže = 120 mg/24 h  
5.2.8.1. Pokud se výrobce rozhodne použít p řidělené koeficienty propustnosti, p ředloží schvalovacímu orgánu prohlá ­ 
šení, ve kterém je jasn ě specifikován typ nádrže, jakož i prohlášení o typu použitých materiál ů. 
5.3. Postup m ěření ztrát výparem po odstavení vozidla za tepla a 24hodinových ztrát  
Vozidlo se p řipraví podle bodu 5.1.1 a 5.1.2 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83. Na žádost výrobce a se 
souhlasem schvalovacího orgánu mohou být p řed zkouškou odstran ěny nebo omezeny nepalivové zdroje 
emisí pozadí (nap ř. p řeh řáté pneumatiky nebo vozidlo, odstran ění kapaliny do ost řikova če). 
5.3.1. Odstavení vozidla  
Vozidlo parkuje na odstavném míst ě nejmén ě 12 hodin a nejdéle 36 hodin. Do konce této doby musí teplota 
oleje a chladící kapaliny dosáhnout teploty okolí s povolenou odchylkou ± 3 °C.  
5.3.2. Vypušt ění a dopln ění paliva  
Palivo se vypustí a znovu doplní podle postupu v bod ě 5.1.7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
5.3.3. Stabiliza ční jízda  
Do jedné hodiny od vypušt ění a dopln ění paliva se vozidlo umístí na vozidlový dynamometr, kde je podro ­
beno jednomu jízdnímu cyklu typu I části 1 a dv ěma jízdním cykl ům typu I části 2 podle p řílohy 4a p ředpisu 
EHK OSN č. 83.  
Během této fáze se vzorky výfukových emisí neodebírají.CS L 175/222 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5.3.4. Odstavení vozidla  
Do p ěti minut od dokon čení stabiliza čního postupu se vozidlo zaparkuje na odstavném míst ě nejmén ě na 12 
hodin a nejdéle na 36 hodin. Do konce této doby musí teplota oleje a chladící kapaliny dosáhnout teploty 
okolí s povolenou odchylkou ± 3 °C.  
5.3.5. Pr ůnik u nádoby s aktivním uhlím  
Nádoba (nádoby), které prošly postupem stárnutí popsaným v bod ě 5.1, se naplní až do pr ůniku podle 
postupu v bod ě 5.1.4 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
5.3.6. Zkouška na vozidlovém dynamometru  
5.3.6.1. Do jedné hodiny od napln ění nádoby se vozidlo umístí na vozidlový dynamometr, kde je podrobeno 
jednomu jízdnímu cyklu typu I části 1 a dv ěma jízdním cykl ům typu I části 2 podle p řílohy 4a p ředpisu 
EHK OSN č. 83. Potom se motor vypne. B ěhem této fáze se mohou odebírat vzorky výfukových emisí, ale 
výsledky se nesm ějí použít pro schválení typu z hlediska výfukových emisí.  
5.3.6.2. B ěhem dvou minut od dokon čení zkoušky typu I podle bodu 5.3.6.1 se s vozidlem jede další stabiliza ční jízda 
sestávající ze dvou zkušebních cykl ů typu I části 1 (s teplým startem). Poté se motor op ět vypne. Vzorky 
výfukových emisí není pot řeba b ěhem této fáze odebírat.  
5.3.7. Odstavení za tepla  
Po zkoušce na vozidlovém dynamometru se v souladu s bodem 5.5 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83 
provede zkouška emisí zp ůsobených vypa řováním u odstaveného vozidla za tepla. Výsledné ztráty u odsta ­
veného vozidla za tepla se vypo čítají podle bodu 6 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83 a zaznamenají jako 
M HS . 
5.3.8. Odstavení vozidla  
Po zkoušce emisí zp ůsobených vypa řováním u odstaveného vozidla za tepla se v souladu s bodem 5.6 p řílohy 
7 p ředpisu EHK OSN č. 83 vozidlo odstaví.  
5.3.9. 24hodinová zkouška  
5.3.9.1. Po odstavení se první m ěření 24hodinových ztrát provede po 24 hodinách podle bodu 5.7 p řílohy 7 
předpisu EHK OSN č. 83. Emise se vypo čítají podle bodu 6 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83. Získaná 
hodnota se zaznamená jako M  D1 . 
5.3.9.2. Po první zkoušce 24hodinových ztrát se po 24 hodinách provede druhé m ěření 24hodinových ztrát podle 
bodu 5.7 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN č. 83. Emise se vypo čítají podle bodu 6 p řílohy 7 p ředpisu EHK OSN 
č. 83. Získaná hodnota se zaznamená jako M  D2 . 
5.3.10. Výpo čet 
Výsledek M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF musí být menší než mezní hodnota uvedená v tabulce 3 v p říloze I na řízení 
(ES) č. 715/2007.  
5.3.11. Výrobce poskytne schvalovacím orgán ům zkušební protokol obsahující alespo ň tyto prvky:  
a) popis dob odstavení vozidla, v četn ě času a st ředních teplot;  
b) popis použité nádoby, která prošla postupem stárnutí, a odkaz na p řesnou zprávu o stárnutí;  
c) st řední teplota b ěhem zkoušky vozidla odstaveného za tepla;  
d) m ěření ztrát b ěhem zkoušky vozidla odstaveného za tepla (HSL);  
e) m ěření prvních 24hodinových ztrát (DL  1st day  ); 
f) m ěření druhých 24hodinových ztrát (DL  2nd day  ); 
g) kone čný výsledek zkoušky emisí zp ůsobených vypa řováním, vypo čítaný jako „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF“.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/223
 
PŘÍLOHA VII  
OV ĚŘENÍ ŽIVOTNOSTI ZA ŘÍZENÍ K REGULACI ZNE ČIS ŤUJÍCÍCH LÁTEK  
(ZKOUŠKA TYPU 5)  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha popisuje zkoušky pro ov ěření životnosti za řízení k regulaci zne čišťujících látek.  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Obecné požadavky týkající se provád ění zkoušky typu 5 jsou stanoveny v bod ě 5.3.6 p ředpisu EHK OSN č. 83, 
přičemž platí výjimky stanovené v bodech 2.2 a 2.3 níže.  
2.2. Tabulka v bod ě 5.3.6.2 a zn ění bodu 5.3.6.4 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vykládají takto:  
Kategorie motoru  Přidělené faktory zhoršení  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Zážehový  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Vzn ětový  Vzhledem k tomu, že neexistují žádné p řidělené faktory zhoršení pro vozidla se 
vzn ětovým motorem, použijí výrobci pro stanovení faktor ů zhoršení postupy 
zkoušky životnosti celého vozidla nebo zkoušky stárnutí na zkušebním stavu.  
2.3. Odkazem na požadavky bod ů 5.3.1 a 8.2 uvedeným v bod ě 5.3.6.5 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
požadavky p řílohy XXI a bodu 4.2 p řílohy I tohoto na řízení b ěhem doby životnosti vozidla.  
2.4. Než se k posouzení spln ění požadavk ů, na n ěž se odkazuje v bod ě 5.3.6.5 p ředpisu EHK OSN č. 83, použijí mezní 
hodnoty emisí stanovené v tabulce 2 v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007, faktory zhoršení se vypo čtou a použijí 
tak, jak je popsáno v tabulce A7/1 v díl čí p říloze 7 a v tabulce A8/5 v díl čí p říloze 8 k p říloze XXI.  
3. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
3.1. Technické požadavky a specifikace jsou stanoveny v bodech 1 až 7 a v dodatcích 1, 2 a 3 p řílohy 9 p ředpisu EHK 
OSN č. 83, p řičemž platí výjimky stanovené v bodech 3.2 až 3.10.  
3.2. Odkazem na p řílohu 2 uvedeným v bod ě 1.5 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na dodatek 4 
k p říloze I tohoto na řízení.  
3.3. Odkazem na mezní hodnoty emisí stanovené v tabulce 1 uvedeným v bod ě 1.6 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 
se rozumí odkaz na mezní hodnoty emisí stanovené v tabulce 2 p řílohy I na řízení (ES) č. 715/2007.  
3.4. Odkazy na zkoušku typu I uvedenými v bod ě 2.3.1.7 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
zkoušku typu 1 v p říloze XXI tohoto na řízení.  
3.5. Odkazy na zkoušku typu I uvedenými v bod ě 2.3.2.6 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
zkoušku typu 1 v p říloze XXI tohoto na řízení.  
3.6. Odkazy na zkoušku typu I uvedenými v bod ě 3.1 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na zkoušku 
typu 1 v p říloze XXI tohoto na řízení.CS L 175/224 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.7. Odkazem na bod 5.3.1.4 v bod ě 7 prvním pododstavci p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
tabulku 2 p řílohy I na řízení (ES) č. 715/2007.  
3.8. Odkazem na metody popsané v dodatku 7 k p říloze 4a uvedeným v bod ě 6.3.1.2 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN 
č. 83 se rozumí odkaz na díl čí p řílohu 4 k p říloze XXI tohoto na řízení.  
3.9. Odkazem na p řílohu 4a uvedeným v bod ě 6.3.1.4 p řílohy 9 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na díl čí 
přílohu 4 k p říloze XXI tohoto na řízení.  
3.10. Jako koeficient jízdního zatížení se použijí hodnoty VL. Pokud VL neexistuje, použije se hodnota jízdního zatížení VH.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/225
 
PŘÍLOHA VIII  
OV ĚŘENÍ PR ŮM ĚRNÝCH EMISÍ P ŘI NÍZKÝCH TEPLOTÁCH OKOLÍ  
(ZKOUŠKA TYPU 6)  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha popisuje požadované vybavení a postup pro zkoušku typu 6 pro ov ěření emisí p ři nízkých teplotách.  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Obecné požadavky týkající se zkoušky typu 6 jsou stanoveny v bod ě 5.3.5 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí 
výjimka stanovená v bod ě 2.2 níže.  
2.2. Mezní hodnoty uvedené v bod ě 5.3.5.2 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vztahují k mezním hodnotám stanoveným 
v tabulce 4 v p říloze 1 na řízení (ES) č. 715/2007.  
3. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
3.1. Technické požadavky a specifikace jsou stanoveny v bodech 2 až 6 p řílohy 8 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí 
výjimka stanovená v bod ě 3.2 níže.  
3.2. Odkazem na bod 2 p řílohy 10 uvedeným v bod ě 3.4.1 p řílohy 8 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na oddíl 
B p řílohy IX tohoto na řízení.  
3.3. Jako koeficient jízdního zatížení se použijí hodnoty VL. Pokud VL neexistuje, použije se hodnota jízdního zatížení 
VH.CS L 175/226 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA IX  
SPECIFIKACE REFEREN ČNÍCH PALIV  
A. REFEREN ČNÍ PALIVA  
1. Technické údaje týkající se paliv pro zkoušení vozidel se zážehovým motorem  
Typ: Benzin (E10):  
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Oktanové číslo podle výzkumné 
metody (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Oktanové číslo podle motorové metody 
(MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Hustota p ři 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak par (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Obsah vody  % obj.  0,05  EN 12937  
Vzhled p ři –7 °C  Pr ůzra čný a sv ětlý 
Destilace:  
— odpar p ři 70 °C  % obj.  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— odpar p ři 100 °C  % obj.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— odpar p ři 150 °C  % obj.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kone čný bod varu  °C  170  195  EN ISO 3405  
Reziduum  % obj.  —  2,0  EN ISO 3405  
Rozbor uhlovodík ů: 
— olefiny  % obj.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatické látky  % obj.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % obj.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasycené látky  % obj.  protokol  EN 22854  
Pom ěr uhlík/vodík  protokol  
Pom ěr uhlík/kyslík  protokol  
Induk ční perioda (  4 ) minuty  480  —  EN ISO 7536  
Obsah kyslíku (  5 ) % hmot.  3,3  3,7  EN 22854  
Prysky řičné látky po vymytí rozpouš ­
tědla 
(obsah prysky řičných látek)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Obsah síry (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/227
 
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Koroze m ědi (3 h p ři 50 °C)  —  t řída 1  EN ISO 2160  
Obsah olova  mg/l  —  5  EN 237  
Obsah fosforu (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Ethanol (  8 ) % obj.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skute čné hodnoty“. P ři stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení normy 
ISO 4259 „Ropné výrobky – Stanovení a využití údaj ů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám“ a p ři ur čení minimální 
hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; p ři ur čení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R 
(R = reprodukovatelnost). Bez ohledu na toto opat ření, které je nutné z technických d ůvod ů, však musí výrobce paliv usilovat 
o nulovou hodnotu v p řípad ě, kdy stanovená maximální hodnota činí 2R, a o st řední hodnotu v p řípad ě, kdy je uvedena 
maximální a minimální mezní hodnota. Pokud je t řeba objasnit otázku, zda palivo spl ňuje požadavky specifikací, použijí se 
ustanovení normy ISO 4259. 
( 2 ) Pro výpo čet kone čného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 se ode čte korek ční faktor ve výši 0,2 pro hodnoty MON 
a RON. 
( 3 ) Pro výpo čet kone čného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 se ode čte korek ční faktor ve výši 0,2 pro hodnoty MON 
a RON. 
( 4 ) Palivo smí obsahovat inhibitory oxidace a deaktivátory kov ů b ěžn ě používané ke stabilizování tok ů benzinu v rafineriích, avšak 
nesm ějí se p řidávat detergentní/disperzní p řísady a rozpoušt ěcí oleje. 
( 5 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do referen čního paliva, je ethanol. Použitý ethanol musí být v souladu 
s normou EN 15376. 
( 6 ) Skute čný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 1 se uvede v protokolu. 
( 7 ) Do tohoto referen čního paliva se nesmí zám ěrn ě p řidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo. 
( 8 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do referen čního paliva, je ethanol. Použitý ethanol musí být v souladu 
s normou EN 15376.  
( 2 ) Budou p řevzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti.  
Typ: Ethanol (E85)  
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda (  2 ) 
Minimální  Maximální  
Oktanové číslo podle výzkumné 
metody (RON)  95 —  EN ISO 5164  
Oktanové číslo podle motorové metody 
(MON)  85 —  EN ISO 5163  
Hustota p ři 15 °C  kg/m  3 Protokol  ISO 3675  
Tlak par  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Obsah síry (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oxida ční stabilita  minuty  360  EN ISO 7536  
Obsah prysky řičných látek (po vymytí 
rozpoušt ědla) mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Vzhled: stanoví se p ři teplot ě okolí nebo 
při teplot ě 15 °C podle toho, která 
hodnota je vyšší.  Pr ůzra čný a sv ětlý, viditeln ě bez 
suspendovaných nebo sražených 
přím ěsí Vizuální kontrola  
Ethanol a vyšší alkoholy (  5 ) % obj.  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Vyšší alkoholy (C  3 –C 8 ) % obj.  —  2  
Methanol  % obj.  0,5  
Benzin (  6 ) % obj.  Z ůstatek  EN 228CS L 175/228 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda (  2 ) 
Minimální  Maximální  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Obsah vody  % obj.  0,3  ASTM E 1064  
Obsah anorganického chloridu  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Koroze proužku m ědi (3 h p ři 50 °C)  Hodnocení  T řída 1  EN ISO 2160  
Kyselost (jako kyselina octová CH  3 CO ­
OH)  % hmot.  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Pom ěr uhlík/vodík  Protokol  
Pom ěr uhlík/kyslík  Protokol  
( 1 ) Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skute čné hodnoty“. P ři stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení normy 
ISO 4259 „Ropné výrobky – Stanovení a využití údaj ů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám“ a p ři ur čení minimální 
hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; p ři ur čení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R 
(R = reprodukovatelnost). Bez ohledu na toto opat ření, které je nutné z technických d ůvod ů, však musí výrobce paliv usilovat 
o nulovou hodnotu v p řípad ě, kdy stanovená maximální hodnota činí 2R, a o st řední hodnotu v p řípad ě, kdy je uvedena 
maximální a minimální mezní hodnota. Pokud je t řeba objasnit otázku, zda palivo spl ňuje požadavky specifikací, použijí se 
ustanovení normy ISO 4259. 
( 2 ) V p řípadech spor ů se použijí postupy pro řešení spor ů a interpretaci výsledk ů založené na p řesnosti zkušební metody popsané 
v norm ě EN ISO 4259. 
( 3 ) V p řípadech vnitrostátních spor ů týkajících se obsahu síry se použije, podobn ě jako je tomu v odkazu na vnitrostátní p řílohu 
normy EN 228, bu ď norma EN ISO 20846, nebo norma EN ISO 20884. 
( 4 ) Skute čný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 1 se uvede v protokolu. 
( 5 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do tohoto referen čního paliva, je ethanol spl ňující specifikaci normy EN 
15376. 
( 6 ) Obsah bezolovnatého benzinu lze stanovit jako 100 minus sou čet procentního obsahu vody a alkohol ů. 
( 7 ) Do tohoto referen čního paliva se nesmí zám ěrn ě p řidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo.  
Typ: LPG  
Parametr  Jednotka  Palivo A  Palivo B  Zkušební metoda  
Složení:  ISO 7941  
Obsah C  3 % obj.  30 ± 2  85 ± 2  
Obsah C  4 % obj.  z ůstatek  z ůstatek  
< C  3 , > C  4 % obj.  max. 2  max. 2  
Olefiny  % obj.  max. 12  max. 15  
Zbytek odparu  mg/kg  max. 50  max. 50  prEN 15470  
Obsah vody p ři 0 °C  žádný  žádný  prEN 15469  
Celkový obsah síry  mg/kg  max. 10  max. 10  ASTM 6667  
Sirovodík  žádný  žádný  ISO 8819  
Koroze proužku m ědi hodnocení  t řída 1  t řída 1  ISO 6251 (  1 ) 
Zápach  charakteristický  charakteristický  
Oktanové číslo podle motorové metody  min. 89  min. 89  EN 589 P říloha B  
( 1 ) Tato metoda nemusí p řesn ě ur čit p řítomnost korodujících materiál ů, jestliže vzorek obsahuje inhibitory koroze nebo jiné chemi ­
kálie, které zmenšují korozní ú činky vzorku na proužek m ědi. Proto je zakázáno p řidávat takové složky jen za ú čelem ovlivn ění 
zkušební metody.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/229
 
Typ: NG/biomethan  
Charakteristika  Jednotky  Základ  Mezní hodnoty  
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Referen ční palivo G20  
Složení:  
Methan  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Zůstatek (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Obsah síry  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeho index (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referen ční palivo G25  
Složení:  
Methan  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Zůstatek (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Obsah síry  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbeho index (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertní plyny (jiné než N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Hodnota se musí stanovit p ři teplot ě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa. 
( 3 ) Hodnota se musí stanovit p ři teplot ě 273,2 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertní plyny (jiné než N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Hodnota se musí stanovit p ři teplot ě 293,2 K (20 °C) a tlaku 101,3 kPa. 
( 6 ) Hodnota se musí stanovit p ři teplot ě 273,2 K (0 °C) a tlaku 101,3 kPa.  
Typ: Vodík pro spalovací motory  
Charakteristika  Jednotky  Mezní hodnoty  
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Čistota vodíku  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Celkové množství uhlovodíku  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Kyslík  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Dusík  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Síra μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Trvalé pevné částice (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Nezkondenzovaná. 
( 2 ) Kombinace voda, kyslík, dusík a argon: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Kombinace voda, kyslík, dusík a argon: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Kombinace voda, kyslík, dusík a argon: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Kombinace voda, kyslík, dusík a argon: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodík nesmí obsahovat prach, písek, ne čistoty, saze, oleje či jiné látky v množství, které by p ři dopl ňování paliva mohlo poškodit 
vybavení palivové jednotky nebo vozidlo (motor).CS L 175/230 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. Technické údaje týkající se paliv pro zkoušení vozidel se vzn ětovým motorem  
Typ: Motorová nafta (B7):  
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Cetanový index  46,0  EN ISO 4264  
Cetanové číslo (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Hustota p ři 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilace:  
— bod 50 %  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— bod 95 %  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— kone čný bod varu  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Bod vzplanutí  °C  55  —  EN ISO 2719  
Bod zákalu  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskozita p ři 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polycyklické aromatické uhlovodíky  % hmot.  2,0  4,0  EN 12916  
Obsah síry  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Koroze m ědi (3 h p ři 50 °C)  —  t řída 1  EN ISO 2160  
Zbytek uhlíku podle Conradsona (10 % 
destila ční zbytek)  % hmot.  —  0,20  EN ISO 10370  
Obsah popela  % hmot.  —  0,010  EN ISO 6245  
Celkové zne čišt ění mg/kg  —  24  EN 12662  
Obsah vody  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Číslo kyselosti  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazivost (pr ům ěr od ěrové plochy podle 
zkoušky HFRR p ři 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oxida ční stabilita p ři 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
FAME (  4 ) % obj.  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skute čné hodnoty“. P ři stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení normy 
ISO 4259 „Ropné výrobky – Stanovení a využití údaj ů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám“ a p ři ur čení minimální 
hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; p ři ur čení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R 
(R = reprodukovatelnost). Bez ohledu na toto opat ření, které je nutné z technických d ůvod ů, však musí výrobce paliv usilovat 
o nulovou hodnotu v p řípad ě, kdy stanovená maximální hodnota činí 2R, a o st řední hodnotu v p řípad ě, kdy je uvedena 
maximální a minimální mezní hodnota. Pokud je t řeba objasnit otázku, zda palivo spl ňuje požadavky specifikací, použijí se 
ustanovení normy ISO 4259. 
( 2 ) Uvedený rozsah cetanového čísla není ve shod ě s požadavkem minimálního rozsahu 4R. Avšak v p řípad ě rozporu mezi 
dodavatelem paliva a jeho spot řebitelem lze k vy řešení tohoto rozporu použít ustanovení normy ISO 4259 za p ředpokladu, 
že místo jednotlivého m ěření se provedou opakovaná m ěření v dostate čném po čtu nutném k dosažení pot řebné p řesnosti. 
( 3 ) I když se oxida ční stabilita kontroluje, je pravd ěpodobné, že skladovatelnost je omezená. Je t řeba si vyžádat od dodavatele pokyny 
o podmínkách skladování a životnosti. 
( 4 ) Obsah methylester ů mastných kyselin (FAME) pro spln ění specifikace normy EN 14214.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/231
 
3. Technické údaje týkající se paliv pro zkoušení vozidel s palivovými články  
Typ: Vodík pro vozidla s palivovými články  
Charakteristika  Jednotky  Mezní hodnoty  
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Vodíkové palivo (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Celkové množství plyn ů ( 2 ) μmol/mol  0  100  
Celkové množství uhlovodíku  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Voda  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Kyslík  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helium (He), dusík (N  2 ), argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Celkové množství slou čenin síry  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehyd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Kyselina mraven čí (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Celkové množství halogenových slou če­
nin μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Velikost pevných částic  μm 0  10  ISO 14687-2  
Koncentrace pevných částic  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Index vodíkového paliva se zjistí ode čtením celkového obsahu nevodíkových plynných složek uvedených v tabulce (celkové 
množství plyn ů) vyjád řeného v procentech mol ů, od 100 procent mol ů. Jeho hodnota je nižší než sou čet maximálních p řípust ­
ných mezních hodnot všech nevodíkových složek uvedených v tabulce. 
( 2 ) Hodnota celkového množství plyn ů odpovídá sou čtu hodnot nevodíkových složek uvedených v tabulce s výjimkou pevných 
částic.  
B. REFEREN ČNÍ PALIVA PRO ZKOUŠENÍ EMISÍ P ŘI NÍZKÝCH TEPLOTÁCH OKOLÍ – ZKOUŠKA TYPU 6  
Typ: Benzin (E10):  
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
Oktanové číslo podle výzkumné 
metody (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Oktanové číslo podle motorové metody 
(MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Hustota p ři 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Tlak par (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Obsah vody  max. 0,05 % obj. 
Vzhled p ři –7 °C: pr ůzra čný 
a sv ětlý EN 12937  
Destilace:  
— odpar p ři 70 °C  % obj.  34,0  46,0  EN ISO 3405CS L 175/232 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda  
Minimální  Maximální  
— odpar p ři 100 °C  % obj.  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— odpar p ři 150 °C  % obj.  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kone čný bod varu  °C  170  195  EN ISO 3405  
Reziduum  % obj.  —  2,0  EN ISO 3405  
Rozbor uhlovodík ů: 
— olefiny  % obj.  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatické látky  % obj.  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  % obj.  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasycené látky  % obj.  Protokol  EN 22854  
Pom ěr uhlík/vodík  Protokol  
Pom ěr uhlík/kyslík  Protokol  
Induk ční perioda (  4 ) minuty  480  —  EN ISO 7536  
Obsah kyslíku (  5 ) % hmot.  3,3  3,7  EN 22854  
Prysky řičné látky po vymytí rozpouš ­
tědla 
(obsah prysky řičných látek)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Obsah síry (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Koroze m ědi (3 h p ři 50 °C)  —  t řída 1  EN ISO 2160  
Obsah olova  mg/l  —  5  EN 237  
Obsah fosforu (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Ethanol (  8 ) % obj.  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skute čné hodnoty“. P ři stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení normy 
ISO 4259 „Ropné výrobky – Stanovení a využití údaj ů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám“ a p ři ur čení minimální 
hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou; p ři ur čení maximální a minimální hodnoty je minimální rozdíl 4R 
(R = reprodukovatelnost). Bez ohledu na toto opat ření, které je nutné z technických d ůvod ů, však musí výrobce paliv usilovat 
o nulovou hodnotu v p řípad ě, kdy stanovená maximální hodnota činí 2R, a o st řední hodnotu v p řípad ě, kdy je uvedena 
maximální a minimální mezní hodnota. Pokud je t řeba objasnit otázku, zda palivo spl ňuje požadavky specifikací, použijí se 
ustanovení normy ISO 4259. 
( 2 ) Pro výpo čet kone čného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 se ode čte korek ční faktor ve výši 0,2 pro hodnoty MON 
a RON. 
( 3 ) Pro výpo čet kone čného výsledku v souladu s normou EN 228:2008 se ode čte korek ční faktor ve výši 0,2 pro hodnoty MON 
a RON. 
( 4 ) Palivo smí obsahovat inhibitory oxidace a deaktivátory kov ů b ěžn ě používané ke stabilizování tok ů benzinu v rafineriích, avšak 
nesm ějí se p řidávat detergentní/disperzní p řísady a rozpoušt ěcí oleje. 
( 5 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do referen čního paliva, je ethanol. Použitý ethanol musí být v souladu 
s normou EN 15376. 
( 6 ) Skute čný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 6 se uvede v protokolu. 
( 7 ) Do tohoto referen čního paliva se nesmí zám ěrn ě p řidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo. 
( 8 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do referen čního paliva, je ethanol. Použitý ethanol musí být v souladu 
s normou EN 15376.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/233
 
( 2 ) Budou p řevzaty rovnocenné metody EN/ISO, jakmile budou vydány pro výše uvedené vlastnosti.  
Typ: Ethanol (E75)  
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda (  2 ) 
Minimální  Maximální  
Oktanové číslo podle výzkumné 
metody (RON)  95 —  EN ISO 5164  
Oktanové číslo podle motorové metody 
(MON)  85 —  EN ISO 5163  
Hustota p ři 15 °C  kg/m  3 Protokol  EN ISO 12185  
Tlak par  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Obsah síry (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oxida ční stabilita  minuty  360  —  EN ISO 7536  
Obsah prysky řičných látek (po vymytí 
rozpoušt ědla) mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Vzhled se stanoví p ři teplot ě okolí nebo 
při teplot ě 15 °C podle toho, která 
hodnota je vyšší.  Pr ůzra čný a sv ětlý, viditeln ě bez 
suspendovaných nebo sražených 
přím ěsí Vizuální kontrola  
Ethanol a vyšší alkoholy (  5 ) % obj.  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Vyšší alkoholy (C  3 – C  8 ) % obj.  —  2  
Methanol  —  0,5  
Benzin (  6 ) % obj.  Z ůstatek  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Obsah vody  % obj.  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Obsah anorganického chloridu  mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Koroze proužku m ědi (3 h p ři 50 °C)  hodnocení  T řída 1  EN ISO 2160  
Kyselost (jako kyselina octová CH  3 CO ­
OH)  % hmot.  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40CS L 175/234 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Parametr  Jednotka  Mezní hodnoty (  1 ) 
Zkušební metoda (  2 ) 
Minimální  Maximální  
Pom ěr uhlík/vodík  Protokol  
Pom ěr uhlík/kyslík  Protokol  
( 1 ) Hodnoty uvedené ve specifikacích jsou „skute čné hodnoty“. P ři stanovení jejich mezních hodnot byla použita ustanovení normy 
ISO 4259 „Ropné výrobky – Stanovení a využití údaj ů shodnosti ve vztahu ke zkušebním metodám“. P ři ur čení minimální 
hodnoty byl vzat v úvahu nejmenší rozdíl 2R nad nulou. P ři ur čení maximální a minimální hodnoty byl minimální rozdíl 4R 
(R = reprodukovatelnost). Bez ohledu na tento postup, který je nutný z technických d ůvod ů, musí výrobci paliv usilovat 
o nulovou hodnotu v p řípad ě, kdy stanovená maximální hodnota činí 2R, a o st řední hodnotu v p řípad ě, kdy je uvedena 
maximální a minimální mezní hodnota. Pokud je t řeba objasnit otázku, zda palivo spl ňuje požadavky specifikací, použijí se 
ustanovení normy ISO 4259. 
( 2 ) V p řípadech spor ů se použijí postupy pro řešení spor ů a interpretaci výsledk ů založené na p řesnosti zkušební metody popsané 
v norm ě EN ISO 4259. 
( 3 ) V p řípadech vnitrostátních spor ů týkajících se obsahu síry se použije, podobn ě jako je tomu v odkazu na vnitrostátní p řílohu 
normy EN 228, bu ď norma EN ISO 20846, nebo norma EN ISO 20884. 
( 4 ) Skute čný obsah síry v palivu použitém ke zkoušce typu 6 se uvede v protokolu. 
( 5 ) Jediným oxygenátem, který smí být zám ěrn ě p řidán do tohoto referen čního paliva, je ethanol spl ňující specifikaci normy EN 
15376. 
( 6 ) Obsah bezolovnatého benzinu lze stanovit jako 100 minus sou čet procentního obsahu vody a alkohol ů. 
( 7 ) Do tohoto referen čního paliva se nesmí zám ěrn ě p řidávat žádné složky obsahující fosfor, železo, mangan nebo olovo.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/235
 
PŘÍLOHA X  
VyhrazenoCS L 175/236 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA XI  
PALUBNÍ DIAGNOSTICKÝ SYSTÉM (OBD) PRO MOTOROVÁ VOZIDLA  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha stanoví funk ční hlediska palubního diagnostického systému (OBD) pro regulaci emisí motorových 
vozidel.  
2. DEFINICE, POŽADAVKY A ZKOUŠKY  
2.1. Definice, požadavky a zkoušky pro palubní diagnostické systémy jsou stanoveny v bodech 2 a 3 p řílohy 11 
předpisu EHK OSN č. 83. Výjimky z t ěchto požadavk ů jsou popsány v následujících bodech.  
2.1.1. V bod ě 2 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se úvodní v ěta nahrazuje tímto:  
„Pouze pro ú čely této p řílohy se rozumí:“  
2.1.2. Bod 2.10 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„ ‚jízdním cyklem ‘ cyklus, který se skládá z p řepnutí klí čku zapalování motoru do pozice ‚zapnuto‘, jízdního 
režimu, p ři kterém by byla p řípadná chybná funkce zjišt ěna, a z p řepnutí klí čku zapalování motoru do pozice 
‚vypnuto‘;“.  
2.1.3. V p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládá nový bod 3.2.3, který zní:  
„3.2.3 Identifikace zhoršení výkonu nebo chybné funkce m ůže být provedena i mimo jízdní cyklus (nap říklad 
po vypnutí motoru).“  
2.1.4. Odkazem na „THC a NO  x “ v bod ě 3.3.3.1 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na „NMHC 
a NO  x “. 
2.1.5. Odkazy na „mezní hodnoty“ v bodech 3.3.3.1 a 3.3.4.4 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz 
na „mezní hodnoty OBD“.  
2.1.6. Odkazem na „mezní hodnoty emisí“ v bod ě 3.3.5 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
„mezní hodnoty OBD“.  
2.1.7. Body 3.3.4.9 a 3.3.4.10 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se zrušují.  
2.1.8. V p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládají nové body 3.3.5.1 a 3.3.5.2, které zn ějí: 
„3.3.5.1 Z hlediska úplného selhání nebo odstran ění (pokud by odstran ění vedlo k p řekro čení použitelných 
mezních hodnot emisí v odstavci 5.3.1.4 tohoto p ředpisu) by však m ěla být monitorována následující 
za řízení:  
a) filtr pevných částic namontovaný jako samostatná část do vzn ětových motor ů nebo integrovaný 
do kombinovaného za řízení pro regulaci emisí;  
b) systém následného zpracování NOx namontovaný jako samostatná část do vzn ětových motor ů 
nebo integrovaný do kombinovaného za řízení pro regulaci emisí;  
c) oxida ční katalyzátor namontovaný jako samostatná část do vzn ětových motor ů nebo integrovaný 
do kombinovaného za řízení pro regulaci emisí.  
3.3.5.2. Za řízení uvedená v odstavci 3.3.5.1 musí být monitorována rovn ěž z hlediska jakéhokoli selhání, 
které by vedlo k p řekro čení použitelných mezních hodnot OBD.“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/237
 
2.1.9. Bod 3.8.1 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„Systém OBD smí vymazat chybový kód a ujetou vzdálenost a údaje o provozním stavu motoru uložené p ři 
prvním výskytu chybné funkce, pokud stejná chybná funkce není op ětovn ě registrována po nejmén ě 40 cyklech 
oh řátí motoru nebo 40 jízdních cyklech za provozu vozidla, kdy jsou spln ěna kritéria uvedená v odstavci 7.5.1 
písm. a) až c) dodatku 1 k p říloze 11.“  
2.1.10. V bod ě 3.9.3.1 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se odkaz na normu ISO DIS 15031-5 nahrazuje tímto:  
„…norm ě uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. a) dodatku 1 k p říloze 11 tohoto p ředpisu.“  
2.1.11. V p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládá nový bod 3.10, který zní:  
„3.10 Dodate čná ustanovení pro vozidla využívající strategií vypínání motoru  
3.10.1. Jízdní cyklus  
3.10.1.1. Autonomní op ětovný start motoru na základ ě povelu řídicího systému motoru vydaného poté, co byl 
motor zastaven, lze považovat za nový jízdní cyklus nebo za pokra čování stávajícího jízdního cyklu.“  
2.2. Odkazy na zkoušku životnosti typu V uvedenými v bodech 3.1 a 3.3.1 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se 
rozumí odkaz na požadavky p řílohy VII tohoto na řízení.  
2.3. Odkazem na mezní hodnoty OBD uvedeným v bod ě 3.3.2 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí 
odkaz na požadavky uvedené v bodech 2.3.1 a 2.3.2 níže:  
2.3.1. Pro vozidla, jimž bylo ud ěleno schválení typu podle mezních hodnot emisí Euro 6 stanovených v tabulce 2 
v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007, platí po t řech letech po datech uvedených v čl. 10 odst. 4 a 5 uvedeného 
na řízení mezní hodnoty OBD, které jsou obsaženy v této tabulce:  
Kone čné mezní hodnoty OBD Euro 6  
Referen ční 
hmotnost 
(RM) [kg]  Hmotnost oxidu 
uhelnatého  Hmotnost 
uhlovodík ů jiných 
než methan  Hmotnost oxid ů 
dusíku  Hmotnost 
pevných částic (  1 ) Po čet částic (  1 ) ( 2 ) 
Katego ­
rie Třída (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  všechny  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — všechny  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Legenda : PI = zážehový motor, CI = vzn ětový motor 
( 1 ) U zážehových motor ů se mezní hodnoty pro hmotnost pevných částic a po čet částic vztahují pouze na vozidla s motorem s p římým 
vst řikováním. 
( 2 ) Mezní hodnoty pro po čet částic mohou být zavedeny k pozd ějšímu datu.CS L 175/238 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.3.2. Do t ří let po datech uvedených v čl. 10 odst. 4 a 5 na řízení (ES) č. 715/2007 pro nová schválení typu a nová 
vozidla se na vozidla, kterým bylo ud ěleno schválení typu podle mezních hodnot emisí Euro 6 stanovených 
v tabulce 2 v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007, použijí dle volby výrobce tyto mezní hodnoty OBD:  
Do časné mezní hodnoty OBD Euro 6  
Referen ční 
hmotnost 
(RM) [kg]  Hmotnost oxidu 
uhelnatého  Hmotnost uhlovodík ů 
jiných než methan  Hmotnost oxid ů 
dusíku  Hmotnost pevných 
částic (  1 ) 
Kategorie  T řída (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  všechny  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — všechny  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Legenda : PI = zážehový motor, CI = vzn ětový motor 
( 1 ) U zážehových motor ů se mezní hodnoty pro hmotnost pevných částic vztahují pouze na vozidla s motorem s p římým vst řiko ­
váním.  
2.4. Odkazem na mezní hodnoty uvedeným v bod ě 3.3.3.1 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz 
na mezní hodnoty zmín ěné v bod ě 2.3 této p řílohy.  
2.5. Zkušebním cyklem typu I uvedeným v bod ě 3.3.3.2 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí tentýž 
cyklus jako cyklus typu 1, který byl použit pro nejmén ě dva za sebou následující cykly poté, co došlo k selhání 
zapalování podle bodu 6.3.1.2 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
2.6. Odkazem na mezní hodnoty pro částice stanovené v odstavci 3.3.2 uvedeným v bod ě 3.3.3.7 p řílohy 11 
předpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na mezní hodnoty pro pevné částice uvedený v bod ě 2.3 této 
přílohy.  
2.7. Odkazem na cyklus zkoušky typu I uvedeným v bod ě 2.1.3 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se 
rozumí odkaz na zkoušku typu 1 podle na řízení (ES) č. 692/2008 nebo p řílohy XXI tohoto na řízení, a to dle 
volby výrobce pro každou jednotlivou chybnou funkci, jež má být prokázána.  
3. SPRÁVNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE NEDOSTATK Ů PALUBNÍCH DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉM Ů 
3.1. Správními ustanoveními týkajícími se nedostatk ů palubních diagnostických systém ů, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 
2, jsou ustanovení bodu 4 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí níže uvedené výjimky.  
3.2. Odkazem na mezní hodnoty OBD uvedeným v bod ě 4.2.2 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí 
odkaz na mezní hodnoty OBD v bod ě 2.3 této p řílohy.  
3.3. Bod 4.6 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vykládá takto:  
„Schvalovací orgán oznámí své rozhodnutí o vyhov ění žádosti o schválení systému s nedostatkem v souladu 
s čl. 6 odst. 2.“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/239
 
4. P ŘÍSTUP K INFORMACÍM OBD  
4.1. Požadavky na p řístup k informacím OBD jsou stanoveny v bod ě 5 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83. 
Výjimky z t ěchto požadavk ů jsou popsány v následujících bodech.  
4.2. Odkazem na dodatek 1 k p říloze 2 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na dodatek 5 k p říloze I tohoto 
na řízení.  
4.3. Odkazy na bod 3.2.12.2.7.6 p řílohy 1 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na bod 3.2.12.2.7.6 dodatku 
3 k p říloze I tohoto na řízení.  
4.4. Odkazem na „smluvní strany“ se rozumí odkaz na „ členské státy“.  
4.5. Odkazem na schválení podle požadavk ů p ředpisu č. 83 se rozumí odkaz na schválení typu ud ělené podle 
tohoto na řízení a na řízení (ES) č. 715/2007.  
4.6. EHK schválením typu se rozumí ES schválení typu.CS L 175/240 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 1  
FUNK ČNÍ ASPEKTY PALUBNÍCH DIAGNOSTICKÝCH SYSTÉM Ů 
1. ÚVOD  
1.1. Tento dodatek popisuje postup zkoušky podle bodu 2 této p řílohy.  
2. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
2.1. Technické požadavky a specifikace jsou stanoveny v dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž 
platí výjimky a dodate čné požadavky popsané v následujících bodech.  
2.2. Odkazy na mezní hodnoty OBD stanovené v bod ě 3.3.2 p řílohy 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 uvedenými 
v dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na mezní hodnoty OBD stanovené 
v bod ě 2.3 této p řílohy.  
2.3. Odkazem na referen ční paliva uvedeným v bod ě 3.2 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí 
odkaz na p říslušné specifikace referen čních paliv v p říloze IX tohoto na řízení.  
2.4. Odkazem na p řílohu 11 v bod ě 6.5.1.4 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na 
přílohu XI tohoto na řízení.  
2.5. V bod ě 1 druhém pododstavci dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se dopl ňuje nová poslední v ěta, 
která zní:  
„V p řípad ě elektrické poruchy (zkrat / p řerušený obvod) smí emise p řekro čit mezní hodnoty stanovené 
v odstavci 3.3.2 o více než dvacet procent.“  
2.6. Bod 6.5.3 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„6.5.3 Diagnostický systém pro regulaci emisí zajiš ťuje normalizovaný a neomezený p řístup a musí odpovídat 
následujícím normám ISO a/nebo p ředpis ům SAE. Podle uvážení výrobce mohou být použity pozd ější 
verze.  
6.5.3.1. Pokud jde o spojení mezi palubní diagnostikou ve vozidle a diagnostikou mimo vozidlo, použije se 
tato norma:  
a) ISO 15765-4:2011 „ Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Require ­
ments for emissions-related systems “, ze dne 1. února 2011.  
6.5.3.2. Normy týkající se p řenosu informací souvisejících s OBD:  
a) ISO 15031-5 „ Road vehicles - communication between vehicles and external test equipment for emissions- 
related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services “, ze dne 1. dubna 2011, nebo p ředpis 
SAE J1979 ze dne 23. února 2012;  
b) ISO 15031-4 „ Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
related diagnostics – Part 4: External test equipment “, ze dne 1. června 2005, nebo p ředpis SAE J1978 
ze dne 30. dubna 2002;  
c) ISO 15031-3 „ Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specification and use “, ze dne 
1. července 2004, nebo p ředpis SAE J1962 ze dne 26. července 2012;  
d) ISO 15031-6 „ Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions “ ze dne 13. srpna 2010 nebo p ředpis 
SAE J2012 ze dne 7. b řezna 2013;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/241
 
e) ISO 27145 „ Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH- 
OBD) “ ze dne 15. srpna 2012, s omezením, že pro ú čely datového spojení smí být použito pouze 
ustanovení odstavce 6.5.3.1 písm. a);  
f) SO 14229:2013 „ Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS) “, s omezením, že pro ú čely dato ­
vého spojení smí být použito pouze ustanovení odstavce 6.5.3.1 písm. a).  
Od 1. ledna 2019 smí být normy uvedené v písmenech e) a f) použity jako alternativa namísto normy 
uvedené v písmeni a).  
6.5.3.3. Zkušební za řízení a diagnostické nástroje pot řebné ke komunikaci se systémy OBD spl ňují nebo 
překra čují požadavky na funkci stanovené v norm ě uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. b) tohoto 
dodatku.  
6.5.3.4. Základní diagnostické údaje (podle odstavce 6.5.1) a dvousm ěrné kontrolní informace musí mít formát 
a být v jednotkách podle normy uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. a) tohoto dodatku a musí být 
dostupné s použitím diagnostických nástroj ů spl ňujících požadavky normy uvedené v odstavci 6.5.3.2 
písm. b) tohoto dodatku.  
Výrobce vozidla musí p ředat národnímu normaliza čnímu orgánu podrobnosti o všech diagnostických 
údajích, které se vztahují k emisím a které nejsou up řesn ěny v norm ě uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. 
a) tohoto p ředpisu, avšak souvisejí s tímto p ředpisem, nap ř. o údajích PID, identifikátorech monitoro ­
vání systému OBD, údajích ze zkoušek.  
6.5.3.5. Pokud byla zjišt ěna chyba, ozna čí ji výrobce p říslušným chybovým kódem podle ISO/SAE, který je 
stanoven v n ěkteré z norem uvedených v odstavci 6.5.3.2 písm. d) tohoto dodatku, které se týkají 
„diagnostických chybových kód ů souvisejících s emisemi“. Jestliže taková identifikace není možná, 
m ůže výrobce použít vlastní diagnostické chybové kódy v souladu s touž normou. Chybové kódy 
jsou pln ě dostupné pomocí normalizovaného diagnostického za řízení, které spl ňuje ustanovení 
odstavce 6.5.3.2 tohoto dodatku.  
Výrobce vozidla musí p ředat národnímu normaliza čnímu orgánu podrobnosti o všech diagnostických 
údajích, které se vztahují k emisím a které nejsou up řesn ěny v normách uvedených v odstavci 6.5.3.2 
písm. a) tohoto dodatku, avšak souvisejí s tímto p ředpisem, nap ř. o údajích PID, identifikátorech 
monitorování systému OBD, údajích ze zkoušek.  
6.5.3.6. Rozhraní pro spojení mezi vozidlem a diagnostickým p řístrojem musí být normalizováno a musí 
spl ňovat všechny požadavky normy uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. c) tohoto dodatku. Jeho umíst ění 
schvaluje správní orgán tak, aby bylo snadno dostupné obsluze, ale chrán ěné p řed neoprávn ěnými 
zásahy nekvalifikovaných osob.  
6.5.3.7. Výrobce musí rovn ěž zp řístupnit, pop řípad ě za úhradu, technické informace pot řebné k opravám nebo 
údržb ě motorových vozidel, pokud se na tyto informace nevztahují práva duševního vlastnictví nebo 
nejsou p ředm ětem podstatného, tajného a vhodnou formou identifikovatelného know-how. V takovém 
případ ě nesm ějí být nutné technické informace odep řeny.  
Oprávn ěný p řístup k takovým informacím mají všechny osoby, jejichž profesí je servis nebo údržba, 
pomoc p ři poruchách na silnici, kontrola nebo zkoušení vozidel nebo výroba nebo prodej náhradních 
díl ů nebo dodate čně montovaných díl ů, diagnostických nástroj ů a zkušebního za řízení.“  
2.6. V dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládá nový bod 6.1.1, který zní:  
„6.1.1 Zkoušku typu I není nutné provád ět za ú čelem prokázání elektrické poruchy (zkrat / p řerušený obvod). 
Tyto režimy poruch m ůže výrobce prokázat použitím takových jízdních podmínek, kdy je daná 
konstruk ční část použita a jsou spln ěny podmínky monitorování. Tyto podmínky musí být zazname ­
nány v dokumentaci schválení typu.“  
2.7. Bod 6.2.2 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se m ění takto:  
„Na žádost výrobce se mohou použít alternativní a/nebo dopl ňkové metody stabilizace.“  
2.8. V dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládá nový bod 6.2.3, který zní:  
„6.2.3 Použití cykl ů dopl ňkové stabilizace nebo alternativních metod stabilizace se zaznamená v dokumentaci 
schválení typu.“CS L 175/242 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.9. Bod 6.3.1.5 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„Elektrické odpojení elektronického řízení systému odvád ění emisí zp ůsobených vypa řováním (jestliže je namon ­
továno a jestliže je aktivní p ři vybraném druhu paliva).“  
2.10. Bod 6.4.1.1 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„Indikátor chybné funkce (MI) se musí aktivovat nejpozd ěji p řed ukon čením této zkoušky p ři libovolné 
podmínce uvedené v odstavcích 6.4.1.2 až 6.4.1.5. MI m ůže být aktivován i b ěhem stabilizace. Technická 
zkušebna m ůže tyto podmínky nahradit jinými podmínkami podle odstavce 6.4.1.6.“  
2.11. Bod 6.4.2.1 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„Indikátor chybné funkce (MI) se musí aktivovat nejpozd ěji p řed ukon čením této zkoušky p ři libovolné 
podmínce uvedené v odstavcích 6.4.2.2 až 6.4.2.5. MI m ůže být aktivován i b ěhem stabilizace. Technická 
zkušebna m ůže tyto podmínky nahradit jinými podmínkami podle odstavce 6.4.2.5.“  
3. VÝKON V PROVOZU  
3.1. Obecné požadavky  
Technické požadavky a specifikace jsou stanoveny v dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž 
platí výjimky a dodate čné požadavky popsané v následujících bodech.  
3.1.1. Požadavky bodu 7.1.5 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vykládají níže uvedeným zp ůsobem.  
U nových schválení typu a nových vozidel musí mít monitorovací funkce vyžadovaná na základ ě bodu 2.9 této 
přílohy pom ěr výkonu v provozu (IUPR) rovný hodnot ě 0,1 nebo vyšší do t ří let po datech uvedených v čl. 10 
odst. 4 a 5 na řízení (ES) č. 715/2007.  
3.1.2. Požadavky bodu 7.1.7 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vykládají níže uvedeným zp ůsobem.  
Výrobce prokáže schvalovacímu orgánu, a na žádost i Komisi, spln ění t ěchto statistických podmínek u všech 
monitorovacích funkcí, jež mají být hlášeny systémem OBD podle bodu 7.6 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu 
EHK OSN č. 83, a to nejpozd ěji 18 m ěsíc ů po vstupu prvního typu vozidla s IUPR v rodin ě OBD na trh a poté 
každých 18 m ěsíc ů. Za tímto ú čelem se v p řípad ě rodin OBD čítajících více než 1000 registrací v Unii, které 
podléhají výb ěru vzork ů v období výb ěru vzork ů, použije postup popsaný v p říloze II, aniž jsou dot čena 
ustanovení bodu 7.1.9 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu č. 83.  
Krom ě požadavk ů stanovených v p říloze II a bez ohledu na výsledek kontroly popsané v bod ě 2 p řílohy II 
provede orgán, který ud ěluje schválení, kontrolu shodnosti vozidel v provozu s ohledem na IUPR, která je 
popsaná v dodatku 1 k p říloze II, ve vhodném po čtu náhodn ě ur čených p řípad ů. Výrazem „ve vhodném 
po čtu náhodn ě ur čených p řípad ů“ se rozumí, že toto opat ření má odrazující ú činek proti nespln ění požadavk ů 
bodu 3 této p řílohy nebo proti p ředložení pro ú čely kontroly zmanipulovaných, falešných nebo nereprezenta ­
tivních údaj ů. Pokud nejsou použitelné zvláštní okolnosti a schvalovací orgán je nem ůže prokázat, považuje se 
pro spln ění tohoto požadavku za dostate čné namátkové použití kontroly shodnosti v provozu u 5 % schvále ­
ných typ ů rodin OBD. Za tímto ú čelem mohou schvalovací orgány s výrobcem nalézt uspokojivá opat ření ke 
snížení dvojího zkoušení ur čité rodiny OBD, a to za p ředpokladu, že tato opat ření nesnižují odrazující ú činek, 
který kontrola shodnosti v provozu provád ěná schvalovacím orgánem má, pokud jde o nespln ění požadavk ů 
bodu 3 této p řílohy. Pro kontrolu shodnosti vozidel v provozu se smí použít údaje shromážd ěné členskými státy 
v rámci program ů kontrolních zkoušek. Schvalovací orgány poskytnou na žádost Komisi a dalším schvalovacím 
orgán ům údaje o vykonaných kontrolách a namátkových kontrolách shodnosti v provozu, v četn ě informací 
o metod ě, kterou byly p řípady k namátkové kontrole shodnosti v provozu vybrány.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/243
 
3.1.3. Nedodržení požadavk ů bodu 7.1.6 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu č. 83 zjišt ěné na základ ě kontrol popsaných 
v bod ě 3.1.2 tohoto dodatku nebo v bod ě 7.1.9 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu č. 83 se považuje za porušení 
podmínek, které podléhají sankci, podle článku 13 na řízení (ES) č. 715/2007. Tento odkaz neomezuje použití 
těchto sankcí v p řípad ě jiných porušení dalších ustanovení na řízení (ES) č. 715/2007 nebo tohoto na řízení, jež 
výslovn ě na článek 13 na řízení (ES) č. 715/2007 neodkazují.  
3.1.4. Bod 7.6.1 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„7.6.1 Systém OBD hlásí v souladu se specifikacemi normy uvedené v odstavci 6.5.3.2 písm. a) tohoto dodatku 
po čítadlo cyklu zapalování a obecný jmenovatel, jakož i samostatné čitatele a jmenovatele u t ěchto 
monitorovacích funkcí, jestliže tato p říloha požaduje jejich p řítomnost na vozidle:  
a) katalyzátory (každá část se hlásí samostatn ě); 
b) čidla kyslíku/výfukového plynu v četn ě sekundárních kyslíkových sond  
(každé čidlo se hlásí samostatn ě); 
c) systém související s emisemi zp ůsobenými vypa řováním;  
d) systém EGR;  
e) systém prom ěnného časování ventil ů; 
f) systém sekundárního vzduchu;  
g) filtr pevných částic;  
h) systém následného zpracování NOx (nap ř. adsorbér NOx, systém činidla/katalyzátoru NOx);  
i) systém regulace p řepl ňovacího tlaku.“  
Bod 7.6.2 dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se nahrazuje tímto:  
„7.6.2 U konkrétních sou částí nebo systém ů s vícero monitorovacími funkcemi, u nichž tento odstavec poža ­
duje, aby byla hlášena (nap ř. část 1 kyslíkové sondy m ůže mít vícero monitorovacích funkcí pro odezvu 
a jiné vlastnosti sníma če), systém OBD zvláš ť ur čí čitatele a jmenovatele pro každou z konkrétních 
monitorovacích funkcí a hlásí pouze odpovídajícího čitatele a jmenovatele pro konkrétní monitor s nej ­
nižším po četním pom ěrem. Jestliže dv ě nebo více konkrétních monitorovacích funkcí mají totožné 
pom ěry, hlásí se u konkrétní sou části odpovídající čitatel a jmenovatel pro konkrétní monitorovací 
funkci, u které má jmenovatel nejvyšší hodnotu.“  
V dodatku 1 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83 se vkládá nový bod 7.6.2.1, který zní:  
„7.6.2.1. Z povinnosti hlášení jsou vyjmuty čitatele a jmenovatele pro konkrétní monitorovací funkce sou částí 
nebo systém ů, jež jsou nep řetržit ě monitorovány s ohledem na p řípadný zkrat nebo p řerušený obvod.  
Výrazem „nep řetržit ě“ se v této souvislosti rozumí, že monitorování je trvale aktivováno a k záznamu 
signálu použitého pro ú čely monitorování dochází nejmén ě dvakrát za sekundu, p řičemž vyhodnocení 
přítomnosti či nep řítomnosti poruchy ve vztahu k dané monitorovací funkci prob ěhne do 15 sekund.  
Je-li frekvence záznamu signálu ze vstupní sou části do po číta če pro pot řeby řízení motoru nižší než 
dva záznamy za sekundu, m ůže být signál dané sou části vyhodnocován pokaždé, když k záznamu 
dochází.  
Aktivace výstupní sou části/systému pouze za ú čelem jejího/jeho monitorování není vyžadována.“CS L 175/244 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Dodatek 2  
ZÁKLADNÍ VLASTNOSTI RODINY VOZIDEL  
Základní vlastnosti rodiny vozidel jsou uvedeny v dodatku 2 k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/245
 
PŘÍLOHA XII  
STANOVENÍ EMISÍ CO  2 , SPOT ŘEBY PALIVA A ELEKTRICKÉ ENERGIE A ELEKTRICKÉHO AK ČNÍHO DOSAHU  
1. SCHVÁLENÍ TYPU VOZIDEL VYBAVENÝCH EKOLOGICKÝMI INOVACEMI  
1.1. Podle čl. 11 odst. 1 na řízení (EU) č. 725/2011 v p řípad ě vozidel kategorie M1 a čl. 11 odst. 1 na řízení (EU) 
č. 427/2014 v p řípad ě vozidel kategorie N1 musí výrobce, který chce získat výhody ze snížení svých pr ům ěrných 
specifických emisí CO  2 dosaženého s použitím jedné nebo více ekologických inovací instalovaných ve vozidle, podat 
schvalovacímu orgánu žádost o certifikát ES schválení typu pro vozidlo vybavené touto ekologickou inovací / 
ekologickými inovacemi.  
1.2. Snížení emisí CO  2 z vozidla vybaveného ekologickou inovací se pro ú čely schválení typu ur čí s použitím zkušebního 
postupu a metodiky uvedených v rozhodnutí Komise o schválení p říslušné ekologické inovace, v souladu s článkem 
10 na řízení (EU) č. 725/2011 v p řípad ě vozidel kategorie M1 nebo s článkem 10 na řízení (EU) č. 427/2014 v p ří­
pad ě vozidel kategorie N1.  
1.3. Provedením zkoušek nutných pro ur čení snížení emisí CO  2 dosaženého ekologickými inovacemi není v relevantních 
případech dot čeno prokázání souladu p říslušných ekologických inovací s technickými požadavky stanovenými ve 
sm ěrnici 2007/46/ES.  
1.4. V p řípad ě, že inovativní technologie nespl ňuje limit ve výši 1 g CO  2 /km stanovený v článku 9 na řízení (EU) 
č. 725/2011, nesmí být kód ekologické inovace nebo snížení emisí CO  2 dosažené pomocí dané inovativní techno ­
logie uvedeny v certifikátu schválení typu.  
2. STANOVENÍ EMISÍ CO  2 A SPOT ŘEBY PALIVA V P ŘÍPAD Ě VOZIDEL KATEGORIE N1 P ŘEDANÝCH K VÍCESTUP ŇOVÉMU 
SCHVÁLENÍ TYPU  
2.1. Pro ú čely stanovení emisí CO  2 a spot řeby paliva vozidla p ředaného k vícestup ňovému schválení typu, jak je defi ­
nováno v čl. 3 bod ě 7 sm ěrnice 2007/46/ES, se použijí postupy uvedené v p říloze XXI. Zvláštní ustanovení týkající 
se vícestup ňového schválení typu jsou uvedena v bodech 2.2 až 2.7 této p řílohy.  
2.2. Jízdní zatížení se stanoví na základ ě rodiny podle matice jízdního zatížení s použitím parametr ů reprezentativního 
vozidla vyráb ěného ve více stupních, které jsou stanoveny v bod ě 4.2.1.4 díl čí p řílohy 4 k p říloze XXI.  
2.3. Výpo čet jízdního zatížení a jízdního odporu se provede na základ ě reprezentativního vozidla rodiny podle matice 
jízdního zatížení, jak je uvedeno v bod ě 5.1 díl čí p řílohy 4 k p říloze XXI.  
2.4. Výrobce základního vozidla provádí u reprezentativního vozidla vyráb ěného ve více stupních zkoušky ohledn ě emisí 
CO  2 a spot řeby paliva, p řičemž poskytne k dispozici výpo četní nástroj, jehož pomocí se na základ ě parametr ů 
dokon čených vozidel stanoví jejich spot řeba paliva a hodnoty CO  2 podle díl čí p řílohy 7 k p říloze XXI.  
2.5. Kone čnou spot řebu paliva a hodnoty CO  2 vypo čítá výrobce zapojený v posledním stupni výroby na základ ě para ­
metr ů dokon čeného vozidla podle bodu 3.2.4 díl čí p řílohy 7 k p říloze XXI.  
2.6. Výrobce dokon čeného vozidla uvede v prohlášení o shod ě údaje týkající se dokon čeného vozidla a doplní údaje 
týkající se základního vozidla v souladu s p řílohou IX sm ěrnice 2007/46/ES.  
2.7. V p řípad ě vozidel p ředaných k jednotlivému schválení vozidla musí certifikát o jednotlivém schválení obsahovat tyto 
informace:  
a) emise CO  2 zm ěřené podle metodiky uvedené v bodech 2.1 až 2.6 výše;  
b) hmotnost dokon čeného vozidla v provozním stavu;  
c) identifika ční kód podle typu, varianty a verze základního vozidla;  
d) číslo schválení typu základního vozidla v četn ě čísla rozší ření;CS L 175/246 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
e) název a adresu výrobce základního vozidla;  
f) hmotnost základního vozidla v provozním stavu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/247
 
PŘÍLOHA XIII  
ES SCHVÁLENÍ TYPU NÁHRADNÍHO ZA ŘÍZENÍ K REGULACI ZNE ČIŠ ŤUJÍCÍCH LÁTEK JAKO SAMOSTATNÉHO 
TECHNICKÉHO CELKU  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha obsahuje dodate čný požadavek na schvalování typu za řízení k regulaci zne čišťujících látek jako 
samostatného technického celku.  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Ozna čení 
Původní náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek musí být opat řena alespo ň následujícími ozna čeními:  
a) název výrobce vozidla nebo jeho ochranná známka;  
b) zna čka a identifika ční číslo dílu p ůvodního náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek uvedeného 
v informacích podle bodu 2.3.  
2.2. Dokumentace  
Původní náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek musí být provázena následujícími informacemi:  
a) název výrobce vozidla nebo jeho ochranná známka;  
b) zna čka a identifika ční číslo dílu p ůvodního náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek uvedeného 
v informacích podle bodu 2.3;  
c) vozidla, pro která je p ůvodní náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek typu uvedeného v bod ě 2.3 
dopl ňku k dodatku 4 k p říloze I, pop řípad ě v četn ě identifika čního ozna čení, jestliže je p ůvodní náhradní 
za řízení k regulaci zne čišťujících látek zp ůsobilé k montáži na vozidlo vybavené palubním diagnostickým 
systémem (OBD);  
d) návod k montáži, je-li pot řebný.  
Tyto informace musí být uvedeny v katalogu výrobk ů, který výrobce p ředává prodejc ům. 
2.3. Výrobce vozidla musí dodat technické zkušebn ě a/nebo schvalovacímu orgánu pot řebné informace v elektro ­
nickém formátu, který vytvá ří spojení mezi odpovídajícími čísly díl ů a dokumentací schválení typu.  
Tyto informace musí zahrnovat:  
a) zna čku (zna čky) a typ (typy) vozidla;  
b) zna čku (zna čky) a typ (typy) p ůvodního náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek;  
c) číslo ( čísla) dílu p ůvodního náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek;  
d) číslo schválení typu daného typu (typ ů) vozidla.  
3. ZNA ČKY ES SCHVÁLENÍ TYPU PRO SAMOSTATNÝ TECHNICKÝ CELEK  
3.1. Každé náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek, které se shoduje s typem schváleným jako samostatný 
technický celek podle tohoto na řízení, musí být ozna čeno zna čkou ES schválení typu.CS L 175/248 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2. Tuto zna čku tvo ří obdélník, ve kterém je vepsáno malé písmeno „e“ a rozlišovací číslo členského státu, který 
ud ělil ES schválení typu, v souladu se systémem číslování stanoveným v p říloze VII sm ěrnice 2007/46/ES.  
Zna čka ES schválení typu obsahuje u obdélníku také „základní číslo schválení typu“ obsažené v oddílu 4 čísla 
schválení typu podle p řílohy VII sm ěrnice 2007/46/ES, p řed nímž jsou uvedeny dv ě číslice, které udávají 
po řadové číslo poslední významné technické zm ěny na řízení (ES) č. 715/2007 nebo tohoto na řízení ke dni, 
kdy bylo ud ěleno ES schválení typu pro samostatný technický celek. V p řípad ě tohoto na řízení je toto 
po řadové číslo 00.  
3.3. Zna čka ES schválení typu se umístí na náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek tak, aby byla z řeteln ě 
čitelná a nesmazatelná. Musí být umíst ěna na jakémkoli viditelném míst ě, je-li náhradní za řízení k regulaci 
zne čišťujících látek namontováno ve vozidle.  
3.4. V dodatku 3 k této p říloze je uveden p říklad zna čky ES schválení typu.  
4. TECHNICKÉ POŽADAVKY  
4.1. Požadavky na schválení typu náhradních za řízení k regulaci zne čišťujících látek jsou stanoveny v bod ě 5 
předpisu EHK OSN č. 103, p řičemž platí výjimky stanovené v bodech 4.1.1 až 4.1.5.  
4.1.1. „Zkušebním cyklem“ zmín ěným v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí tatáž zkouška typu I / typu 1 
a tentýž cyklus zkoušky typu I / typu 1, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
4.1.2. Výrazem „katalyzátor“ použitým v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí „za řízení k regulaci zne čišťu­
jících látek“.  
4.1.3. Pokud jde o náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek ur čená k montáži do vozidel typu schváleného 
podle na řízení (ES) č. 715/2007, všechny regulované zne čišťující látky uvedené v bod ě 5.2.3 p ředpisu EHK 
OSN č. 103 se nahrazují všemi zne čišťujícími látkami uvedenými v tabulce 2 v p říloze 1 na řízení (ES) 
č. 715/2007.  
4.1.4. Pokud jde o náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek ur čená k montáži do vozidel typu schváleného 
podle na řízení (ES) č. 715/2007, požadavky na životnost a s nimi spojenými faktory zhoršení uvedenými 
v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí požadavky a faktory stanovené v p říloze VII tohoto na řízení.  
4.1.5. Odkazem na dodatek 1 ke sd ělení o schválení typu uvedeným v bod ě 5.5.3 p ředpisu EHK OSN č. 103 se 
rozumí odkaz na dopln ěk k certifikátu ES schválení typu o informacích palubního diagnostického systému 
vozidla (p říloha I dodatek 5).  
4.2. Pokud jde o vozidla se zážehovými motory, pak v p řípad ě, že emise NMHC nam ěřené p ři prokazovací zkoušce 
nového p ůvodního katalyzátoru podle bodu 5.2.1 p ředpisu EHK OSN č. 103 p řekro čí hodnoty nam ěřené p ři 
schvalování typu vozidla, p řipo čte se rozdíl k mezním hodnotám OBD. Mezní hodnoty OBD jsou stanoveny 
v bod ě 2.3 p řílohy XI tohoto na řízení.  
4.3. Revidované mezní hodnoty OBD se použijí p ři zkouškách kompatibility s OBD stanovených v bodech 5.5 až 
5.5.5 p ředpisu EHK OSN č. 103. A to zejména tehdy, je-li použito p řekro čení povolené v bod ě 1 dodatku 1 
k p říloze 11 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.4. Požadavky na náhradní periodicky se regenerující systémy  
4.4.1.  Požadavky týkající se emisí  
4.4.1.1. Vozidlo uvedené / vozidla uvedená v čl. 11 odst. 3 vybavené/vybavená náhradním periodicky se regenerujícím 
systémem typu, který vyžaduje schválení, se podrobí zkouškám popsaným v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK 
OSN č. 83 za ú čelem porovnání jeho/jejich výkonu se stejným vozidlem vybaveným p ůvodním periodicky se 
regenerujícím systémem.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/249
 
4.4.1.2. „Zkouškou typu I“ a „cyklem zkoušky typu I“ zmín ěnými v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83 
a „zkušebním cyklem“ zmín ěným v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí tatáž zkouška typu I / 
typu 1 a tentýž cyklus zkoušky typu I / typu 1, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
4.4.2.  Stanovení srovnávacího základu  
4.4.2.1. Do vozidla se namontuje nový p ůvodní periodicky se regenerující systém. Emisní vlastnosti tohoto systému se 
ur čí postupem zkoušky stanoveným v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.4.2.1.1. „Zkouškou typu I“ a „cyklem zkoušky typu I“ zmín ěnými v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83 
a „zkušebním cyklem“ zmín ěným v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí tatáž zkouška typu I / 
typu 1 a tentýž cyklus zkoušky typu I / typu 1, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
4.4.2.2. Na žádost žadatele o schválení typu náhradní konstruk ční části schvalovací orgán za nediskrimina čních 
podmínek zp řístupní informace o každém zkoušeném vozidle uvedené v bodech 3.2.12.2.1.11.1 
a 3.2.12.2.6.4.1 informa čního dokumentu obsaženého v dodatku 3 k p říloze I tohoto na řízení.  
4.4.3.  Zkouška emisí z výfuku s náhradním periodicky se regenerujícím systémem  
4.4.3.1. P ůvodní periodicky se regenerující systém zkoušeného vozidla (zkoušených vozidel) se nahradí náhradním 
periodicky se regenerujícím systémem. Emisní vlastnosti tohoto systému se ur čí postupem zkoušky stano ­
veným v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.4.3.1.1. „Zkouškou typu I“ a „cyklem zkoušky typu I“ zmín ěnými v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83 
a „zkušebním cyklem“ zmín ěným v bod ě 5 p ředpisu EHK OSN č. 103 se rozumí tatáž zkouška typu I / 
typu 1 a tentýž cyklus zkoušky typu I / typu 1, které byly použity pro p ůvodní schválení typu vozidla.  
4.4.3.2. Ke stanovení faktoru D náhradního periodicky se regenerujícího systému lze použít kteroukoli z metod 
zkoušek na zkušebním stavu uvedených v bod ě 3 p řílohy 13 p ředpisu EHK OSN č. 83.  
4.4.4.  Další požadavky  
U náhradních periodicky se regenerujících systém ů se použijí požadavky stanovené v bodech 5.2.3, 5.3, 5.4 
a 5.5 p ředpisu EHK OSN č. 103. Výrazem „katalyzátor“ se v t ěchto bodech rozumí „periodicky se regenerující 
systém“. Mimoto se u periodicky se regenerujících systém ů použijí i výjimky z t ěchto bod ů zmín ěné v bod ě 4.1 
této p řílohy.  
5. DOKUMENTACE  
5.1. Každé náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek musí být z řeteln ě a nesmazateln ě ozna čeno názvem 
výrobce nebo jeho ochrannou známkou a musí k n ěmu být p řipojeny následující informace:  
a) vozidla (v četn ě roku výroby), pro která je náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek schváleno, 
pop řípad ě v četn ě ozna čení, které udává, zda je náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek vhodné 
k montáži do vozidla vybaveného palubním diagnostickým systémem (OBD);  
b) návod k montáži, je-li pot řebný.  
Tyto informace musí být uvedeny v katalogu výrobk ů, který výrobce p ředává prodejc ům náhradních za řízení 
k regulaci zne čišťujících látek.  
6. SHODNOST VÝROBY  
6.1. Opat ření k zajišt ění shodnosti výroby jsou p řijímána postupem podle článku 12 sm ěrnice 2007/46/ES.CS L 175/250 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
6.2. Zvláštní ustanovení  
6.2.1. Kontroly uvedené v bod ě 2.2 p řílohy X sm ěrnice 2007/46/ES se týkají i shodnosti s vlastnostmi stanovenými 
v čl. 2 bod ě 8 tohoto na řízení.  
6.2.2. Pro ú čely použití čl. 12 odst. 2 sm ěrnice 2007/46/ES mohou být provedeny zkoušky popsané v bod ě 4.4.1 
této p řílohy a v bod ě 5.2 p ředpisu EHK OSN č. 103 (požadavky týkající se emisí). V tomto p řípad ě m ůže 
držitel schválení požádat, aby se jako srovnávací základ alternativn ě použilo nikoli p ůvodní za řízení k regulaci 
zne čišťujících látek, ale náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek, které bylo použito b ěhem zkoušek 
schválení typu (nebo jiný vzorek, u kterého byla prokázána shoda se schváleným typem). Hodnoty emisí 
nam ěřené s ov ěřovaným vzorkem nesm ějí v pr ům ěru p řesahovat o více než 15 % pr ům ěrné hodnoty nam ěřené 
s referen čním vzorkem.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/251
 
Dodatek 1  
VZOR  
Informa ční dokument č. …  
týkající se ES schválení typu náhradních za řízení k regulaci zne čišťujících látek  
Následující informace, p řicházejí-li v úvahu, se spolu se soupisem obsahu p ředkládají v trojím vyhotovení. P ředkládají-li se 
výkresy, musí být dodány ve vhodném m ěřítku a s dostate čnými podrobnostmi na archu formátu A4, nebo musí být na 
tento formát složeny. P ředkládají-li se fotografie, musí zobrazovat dostate čně podrobn ě. 
Mají-li systémy, konstruk ční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho 
vlastnostech.  
0. OBECNÉ INFORMACE  
0.1. Zna čka (obchodní název výrobce): …  
0.2. Typ: …  
0.2.1. P řípadný obchodní název (názvy): …  
0.5. Název a adresa výrobce: …  
Název a adresa p řípadného zplnomocn ěného zástupce: …  
0.7. U konstruk čních částí a samostatných technických celk ů umíst ění a zp ůsob p řipevn ění zna čky ES schválení 
typu: …  
0.8. Adresa montážního závodu (závod ů): …  
1. POPIS ZA ŘÍZENÍ  
1.1. Zna čka a typ náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek: …  
1.2. Výkresy náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek identifikující zejména všechny vlastnosti uvedené v čl. 2 
bod ě 8 tohoto na řízení: …  
1.3. Popis typu nebo typ ů vozidla, pro které je náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek ur čeno: …  
1.3.1. Číslo ( čísla) a/nebo symbol (symboly) charakterizující typ (typy) motoru a vozidla: …  
1.3.2. Má náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek spl ňovat požadavky na kompatibilitu se systémem OBD? 
(ano/ne) (  1 ) 
1.4. Popis a výkresy s vyzna čením umíst ění náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek ve výfukovém potrubí 
motoru: …CS L 175/252 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte.
 Dodatek 2  
VZOR CERTIFIKÁTU ES SCHVÁLENÍ TYPU  
(Maximální formát: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKÁT ES SCHVÁLENÍ TYPU  
Razítko správního orgánu  
Sd ělení týkající se:  
— ES schválení typu (  1 ), …,  
— rozší ření ES schválení typu (  2 ), …,  
— odmítnutí ES schválení typu (  3 ), …,  
— odejmutí ES schválení typu (  4 ), …,  
pro typ konstruk ční části / samostatného technického celku (  5 ) 
s ohledem na na řízení (ES) č. 715/2007 provedené na řízením (EU) 2017/1151.  
Na řízení (ES) č. 715/2007 nebo na řízení (EU) 2017/1151 naposledy pozm ěněné …  
ES schválení typu č.: …  
Důvod rozší ření: …  
ODDÍL I  
0.1. Zna čka (obchodní název výrobce): …  
0.2. Typ: …  
0.3. Zp ůsob ozna čení typu, je-li na konstruk ční části / samostatném technickém celku vyzna čen (  6 ): …  
0.3.1. Umíst ění tohoto ozna čení: …  
0.5. Název a adresa výrobce: …  
0.7. U konstruk čních částí a samostatných technických celk ů umíst ění a zp ůsob p řipevn ění zna čky ES schválení 
typu: …  
0.8. Název (názvy) a adresa (adresy) montážního závodu (závod ů): …  
0.9. Jméno a adresa p řípadného zástupce výrobce: …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/253  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 2 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 3 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 4 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 5 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 6 ) Pokud zp ůsob ozna čení typu obsahuje znaky, které nejsou d ůležité pro popis typu vozidla, konstruk ční části nebo samostatného 
technického celku, na které se tento certifikát schválení typu vztahuje, nahradí se tyto znaky v dokumentaci znakem „?“ (nap ř. 
ABC??123??).
 ODDÍL II  
1. Dopl ňující informace  
1.1. Zna čka a typ náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek: …  
1.2. Typ (typy) vozidla, pro které je typ náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek ur čen jako náhradní díl: …  
1.3. Typ (typy) vozidla, na n ěmž bylo náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek zkoušeno: …  
1.3.1. Prokázalo náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek shodnost s požadavky OBD (ano/ne) (  1 ): …  
2. Technická zkušebna odpov ědná za provád ění zkoušek: …  
3. Datum zkušebního protokolu: …  
4. Číslo zkušebního protokolu: …  
5. Poznámky: …  
6. Místo: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Přílohy:  Schvalovací dokumentaceCS L 175/254 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte.
 Dodatek 3  
Příklad zna čky ES schválení typu  
(viz bod 3.2 této p řílohy)
  
Výše uvedená zna čka schválení typu umíst ěná na konstruk ční části náhradního za řízení k regulaci zne čišťujících látek 
udává, že daný typ byl schválen ve Francii (e 2) podle tohoto na řízení. První dv ě číslice čísla schválení (00) udávají, že tato 
sou část byla schválena jako typ podle tohoto na řízení. Následující čtyři číslice (1234) p řiděluje schvalovací orgán jako 
základní číslo schválení typu pro náhradní za řízení k regulaci zne čišťujících látek.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/255
 
PŘÍLOHA XIV  
Přístup k informacím palubního diagnostického systému vozidla a k informacím o opravách a údržb ě vozidla  
1. ÚVOD  
1.1. Tato p říloha stanoví technické požadavky na p řístupnost informací palubního diagnostického systému vozidla 
a informací o opravách a údržb ě vozidla.  
2. POŽADAVKY  
2.1. Informace palubního diagnostického systému vozidla a informace o opravách a údržb ě vozidla, jež jsou p řístupné 
prost řednictvím internetových stránek, musí odpovídat technickým specifikacím podle dokumentu SC2-D5 organi ­
zace OASIS (Formát informací o opravách vozidla), verze 1.0 ze dne 28. kv ětna 2003 (  1 ) a podle bod ů 3.2, 3.5, 
(vyjma bodu 3.5.2), 3.6, 3.7 a 3.8 dokumentu SC1-D2 organizace OASIS (Specifikace požadavk ů na opravy vozidla), 
verze 6.1 ze dne 10. ledna 2003 (  2 ), a musí být poskytnuty pouze v otev řených textových a grafických formátech 
nebo formátech, které lze zobrazit a vytisknout pomocí standardních softwarových modul ů plug-in, které jsou voln ě 
k dispozici, jsou jednoduše instalovatelné a fungují v b ěžn ě používaných po číta čových opera čních systémech. Hesla 
v metadatech pokud možno odpovídají norm ě ISO 15031-2. Takové informace musí být vždy k dispozici, 
s výjimkou p řípad ů souvisejících s údržbou webové stránky. Osoby žádající o právo informace kopírovat či dále 
zve řejňovat si tato práva vyjednají p římo s p říslušným výrobcem. Zp řístupní se i informace pro vzd ělávací materiály, 
ty však mohou být prezentovány prost řednictvím jiných médií, než jsou internetové stránky.  
V databázi snadno dostupné samostatným provozovatel ům se zp řístupní údaje o všech konstruk čních částech, jimiž 
je vozidlo (identifikovatelné na základ ě identifika čního čísla vozidla (VIN) a p řípadných dalších kritérií jako rozvor 
náprav, výkon motoru, úrove ň nebo možnosti vybavení) výrobcem vybaveno a které lze vym ěnit za náhradní díly, 
jež výrobce vozidla poskytuje svým autorizovaným opravnám nebo prodejc ům či t řetím stranám, a to formou 
odkazu na číslo části p ůvodního za řízení.  
Tato databáze musí obsahovat VIN, čísla částí p ůvodního za řízení, názvy částí p ůvodního za řízení, údaje o platnosti 
(platnost od–do), vlastnosti montáže a p řípadn ě charakteristiky struktury.  
Informace v databázi se musí pravideln ě aktualizovat. Tyto aktualizace musí zahrnovat zejména všechny úpravy 
jednotlivých vozidel poté, co byla vyrobena, je-li tato informace k dispozici autorizovaným prodejc ům. 
2.2. Samostatným provozovatel ům musí být umožn ěn p řístup k bezpe čnostním prvk ům vozidla, které používají auto ­
rizovaní prodejci a opravny, p řičemž ochrana bezpe čnostní technologie musí být zajišt ěna podle podle t ěchto 
požadavk ů: 
i) p ři vým ěně údaj ů musí být zajišt ěna d ůvěrnost, bezúhonnost a ochrana proti opakovanému záznamu;  
ii) musí se použít standard https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) pro vzájemné ov ěření samostatných provozovatel ů a výrobc ů se musí použít bezpe čnostní certifikáty v souladu 
s normou ISO 20828;  
iv) soukromý klí č samostatného provozovatele musí být chrán ěn bezpe čným hardwarem.  
Fórum pro p řístup k informacím o vozidle stanovené v čl. 13 odst. 9 ur čí parametry pro spln ění t ěchto požadavk ů 
na základ ě aktuálního v ědecko-technologického vývoje.  
Samostatní provozovatelé musí získat pro tento ú čel akreditaci a oprávn ění, a to na základ ě dokumentace prokazu ­
jící, že provozují zákonnou podnikatelskou činnost a nebyli odsouzeni pro trestný čin v dané oblasti.  
2.3. P řeprogramování řídicích jednotek musí být provedeno bu ď v souladu s normou ISO 22900, nebo SAE J2534, a to 
bez ohledu na datum schválení typu. Pro potvrzení kompatibility aplikace specifické pro výrobce a komunika čních 
rozhraní vozidla spl ňujících požadavky normy ISO 22900 nebo SAE J2535 nabídne výrobce bu ď potvrzení 
nezávisle vyvinutých komunika čních rozhraní vozidel, nebo informace o jakémkoli zvláštním hardware a jeho 
zap ůjčení, který výrobce komunika čních rozhraní vozidel vyžaduje, aby toto potvrzení provedl sám. Na poplatky 
za toto potvrzení nebo informace či poskytnutí hardware se vztahují podmínky čl. 7 odst. 1 na řízení (ES) 
č. 715/2007.CS L 175/256 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) K dispozici na adrese: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) K dispozici na adrese: http://lists.oasis-open.org/archives/autor epair/200302/pdf00005.pdf
 2.4. Všechny chybové kódy týkající se emisí musí odpovídat dodatku 1 k p říloze XI.  
2.5. V p řípad ě p řístupu k jakýmkoli informacím palubního diagnostického systému vozidla a k jakýmkoli informacím 
o opravách a údržb ě vozidla, které nesouvisejí s bezpe čnostními oblastmi vozidla, musí požadavky na registraci 
nutnou k používání webové stránky výrobce samostatným provozovatelem vyžadovat pouze takové informace, 
které jsou nutné k potvrzení zp ůsobu platby za tyto informace. V p řípad ě informací souvisejících s p řístupem 
k bezpe čnostním oblastem vozidla p ředloží samostatný provozovatel certifikát v souladu s normou ISO 20828, 
v n ěmž prokáže svoji totožnost a totožnost organizace, k níž pat ří, a výrobce poté p ředloží vlastní certifikát v sou ­
ladu s normou ISO 20828, kterým samostatnému provozovateli potvrdí, že získává p řístup na oficiální stránku 
daného výrobce. Ob ě strany si vedou evidenci všech takových transakcí s údaji o vozidlech a o zm ěnách, které u nich 
byly v souladu s tímto ustanovením provedeny.  
2.6. V p řípad ě, že informace palubního diagnostického systému vozidla a informace o opravách a údržb ě vozidla 
dostupné na webových stránkách výrobce neobsahují konkrétní p říslušné informace umož ňující správné navržení 
a výrobu systém ů alternativních paliv pro dodate čnou výbavu, musí mít výrobce systém ů alternativních paliv pro 
dodate čnou výbavu možnost získat informace požadované v bodech 0, 2 a 3 dodatku 3 k p říloze I tak, že se 
s p říslušnou žádostí obrátí p římo na výrobce. Kontaktní údaje pro tento ú čel musí být jasn ě uvedeny na interne ­
tových stránkách výrobce a informace musí být poskytnuty do 30 dn ů. Tyto informace musí být poskytnuty jen 
v p řípad ě systém ů alternativních paliv pro dodate čnou výbavu, které podléhají p ředpisu EHK OSN č. 115 (  1 ), nebo 
v p řípad ě konstruk čních částí systém ů alternativních paliv pro dodate čnou výbavu, které podléhají p ředpisu EHK 
OSN č. 115, a musí být poskytnuty pouze na základ ě žádosti, v níž jsou jasn ě uvedeny p řesné specifikace modelu 
vozidla, pro který se informace požadují, a v níž je jasn ě uvedeno, že informace jsou požadovány za ú čelem výroby 
systém ů alternativních paliv pro dodate čnou výbavu nebo jejich konstruk čních částí, které podléhají p ředpisu EHK 
OSN č. 115.  
2.7. Výrobci na svých internetových stránkách s informacemi o opravách uvedou čísla schválení typu podle jednotlivých 
model ů. 
2.8. Výrobci stanoví rozumné a p řim ěřené poplatky za p řístup na své internetové stránky s informacemi o opravách, 
a sice za p řístup na dobu jedné hodiny, jednoho dne, jednoho m ěsíce, jednoho roku a rovn ěž za jednotlivé transakce.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/257  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 323, 7.11.2014, s. 91.
 Dodatek 1
CS L 175/258 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/259
 
PŘÍLOHA XV  
VyhrazenoCS L 175/260 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA XVI  
POŽADAVKY NA VOZIDLA, KTERÁ V SYSTÉMU NÁSLEDNÉHO ZPRACOVÁNÍ VÝFUKOVÝCH PLYN Ů POUŽÍVAJÍ 
ČINIDLO  
1. ÚVOD  
Tato p říloha stanoví požadavky na vozidla, která ke snížení emisí používají v systému následného zpracování výfukových 
plyn ů činidlo.  
Požadavky jsou stanoveny v dodatku 6 k p ředpisu EHK OSN č. 83, p řičemž platí následující výjimka.  
Odkazem na p řílohu 1 uvedeným v bod ě 4.1 dodatku 6 p ředpisu EHK OSN č. 83 se rozumí odkaz na dodatek 3 
k p říloze I tohoto na řízení.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/261
 
PŘÍLOHA XVII  
ZM ĚNY NA ŘÍZENÍ (ES) č. 692/2008  
1. Dodatek 3 k p říloze I na řízení (ES) č. 692/2008 se m ění takto:  
a) Body 3. až 3.1.1 se m ění takto:  
„3. M ĚNI Č HNACÍ ENERGIE  (k) 
3.1 Výrobce m ěni če (m ěni čů) hnací energie: .............................................................................................................. .........  
3.1.1 Kód výrobce (jak je vyzna čen na m ěni či hnací energie, nebo jiný zp ůsob identifikace): …“  
b) Bod 3.2.1.8 se m ění takto:  
„3.2.1.8 Jmenovitý výkon motoru (n): ........................ kW p ři ........................ min  –1 (hodnota uvád ěná výrobcem)“  
c) Bod 3.2.2.2 se ozna čuje jako bod 3.2.2.1.1 a nahrazuje se tímto:  
„3.2.2.1.1 RON, bezolovnatý benzin: ........................................................................................... ............................................ “  
d) Bod 3.2.4.2.1 se m ění takto:  
„3.2.4.2.1 Popis systému (common rail / sdružené vst řikovací jednotky / rozd ělovací čerpadlo atd.): .................. “  
e) Bod 3.2.4.2.3 se m ění takto:  
„3.2.4.2.3 Vst řikovací/dopravní čerpadlo“  
f) Bod 3.2.4.2.4 se m ění takto:  
„3.2.4.2.4 Regulace omezování otá ček motoru“  
g) Bod 3.2.4.2.9.3 se m ění takto:  
„3.2.4.2.9.3 Popis systému“  
h) Body 3.2.4.2.9.3.6 až 3.2.4.2.9.3.8 se m ění takto:  
„3.2.4.2.9.3.6 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: ..............................................................................  
3.2.4.2.9.3.7 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: .......................................................................  
3.2.4.2.9.3.8 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: ......................................................................... “  
i) Bod 3.2.4.3.4.3 se m ění takto:  
„3.2.4.3.4.3 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla pr ůtoku vzduchu: ............................................................ ........... “  
j) Body 3.2.4.3.4.9 až 3.2.4.3.4.11 se m ění takto:  
„3.2.4.3.4.9 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: ................... ............................................................CS L 175/262 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: ............................................................ .............  
3.2.4.3.4.11 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: .......................................................................... “  
k) Bod 3.2.4.3.5 se m ění takto:  
„3.2.4.3.5 Vst řikova če“ 
l) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 se m ění takto:  
„3.2.12.2 Za řízení k regulaci zne čišťujících látek (pokud nejsou uvedena pod jinými položkami)  
3.2.12.2.1 Katalyzátor“  
m) Body 3.2.12.2.1.11 až 3.2.12.2.1.11.10 se zrušují.  
n) Body 3.2.12.2.2 až 3.2.12.2.2.5 se zrušují a nahrazují tímto:  
„3.2.12.2.2 Čidla 
3.2.12.2.2.1 Kyslíková sonda: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Zna čka: ........................................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.2.1.2 Umíst ění: ........................................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.2.1.3 Regula ční rozsah: ................... ................................................................................................. .............................  
3.2.12.2.2.1.4 Typ nebo princip činnosti: ...................................................................................................................... .........  
3.2.12.2.2.1.5 Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... ................. “  
o) Body 3.2.12.2.4.1 až 3.2.12.2.4.2 se m ění takto:  
„3.2.12.2.4.1. Vlastnosti (zna čka, typ, pr ůtok, vysoký tlak / nízký tlak / kombinovaný tlak atd.): …  
3.2.12.2.4.2 Vodou chlazený systém (je t řeba uvést pro každý systém EGR, nap ř. nízký tlak / vysoký tlak / 
kombinovaný tlak): ano/ne (  1 )“ 
p) Body 3.2.12.2.5 až 3.2.12.2.5.6 se m ění takto:  
„3.2.12.2.5 Systém pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním (pouze u benzinových motor ů a motor ů na 
ethanol): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podrobný popis za řízení: ........................................................................................................................ ..............  
3.2.12.2.5.2 Výkres systému pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním: .................................................................  
3.2.12.2.5.3 Nákres nádoby s aktivním uhlím: .................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.5.4 Hmotnost d řev ěného uhlí: .................................................................................................................... ............ gCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/263
 
3.2.12.2.5.5 Nákres palivové nádrže s udáním objemu a materiálu (pouze u benzinových motor ů a motor ů na 
ethanol): ..................................................................................................................... .................................... .............  
3.2.12.2.5.6 Popis a nákres tepelného krytu mezi nádrží a výfukovým systémem: ................................................. ... “ 
q) Body 3.2.12.2.6.4 až 3.2.12.2.6.4.4 se zrušují.  
r) Body 3.2.12.2.6.5 až 3.2.12.2.6.6 se nahrazují tímto:  
„3.2.12.2.6.4 Zna čka filtru pevných částic: ........................................................................................................................ .......  
3.2.12.2.6.5 Identifika ční číslo dílu: ................................................................................................................ .... ......................“  
s) Bod 3.2.12.2.8 se m ění takto:  
„3.2.12.2.8 Jiný systém: ...................................................................................................... .......................................................... “  
t) Dopl ňují se nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.11.8, které zní:  
„3.2.12.2.10 Periodicky se regenerující systém: (níže požadované informace uve ďte pro každou samos ­
tatnou jednotku)  
3.2.12.2.10.1 Metoda nebo systém regenerace, popis a/nebo nákres: ............................................................. .........  
3.2.12.2.10.2 Po čet pracovních cykl ů typu 1 nebo rovnocenných cykl ů na zkušebním stavu, mezi dv ěma 
cykly, kdy probíhají regenera ční fáze v podmínkách rovnocenných zkoušce typu 1 (vzdálenost 
„D“ na obrázku A6.App1/1 v dodatku 1 k díl čí p říloze 6 k p říloze XXI na řízení (EU) 
2017/1151, nebo p řípadn ě na obrázku A13/1 v p říloze 13 p ředpisu EHK OSN č. 83): .........  
3.2.12.2.10.2.1 P říslušný cyklus typu 1: (uve ďte p říslušný postup: p říloha XXI, díl čí p říloha 4 nebo p ředpis 
EHK OSN č. 83): …  
3.2.12.2.10.3 Popis metody použité ke stanovení po čtu cykl ů mezi dv ěma cykly, kdy probíhají regenera ční 
fáze: ......................................................................................................................... ..........................................  
3.2.12.2.10.4 Parametry pro stanovení požadované úrovn ě zatížení p ředtím, než dojde k regeneraci (tj. 
teplota, tlak atd.): .......................................................................................................... ...... ............................  
3.2.12.2.10.5 Popis metody použité k zatížení systému p ři zkoušce popsané v bod ě 3.1 p řílohy 13 p ředpisu 
EHK OSN č. 83: ......................................................................................................................... ....................  
3.2.12.2.11 Systémy katalyzátor ů používající spot řební činidla (níže požadované informace uve ďte pro 
každou samostatnou jednotku) ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Druh a koncentrace pot řebného činidla: …  
3.2.12.2.11.2 B ěžné rozmezí provozní teploty činidla: …  
3.2.12.2.11.3 Mezinárodní norma: …  
3.2.12.2.11.4 Četnost dopl ňování činidla: pr ůběžn ě / p ři údržb ě (v p říslušných p řípadech)  
3.2.12.2.11.5 Ukazatel stavu činidla: (popis a umíst ění) 
3.2.12.2.11.6 Nádrž s činidlemCS L 175/264 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1 Objem: …  
3.2.12.2.11.6.2 Systém vytáp ění: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Popis nebo nákres  
3.2.12.2.11.7 Řídicí jednotka činidla: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Zna čka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ: …  
3.2.12.2.11.8 Vst řikova č činidla (zna čka, typ a umíst ění): …“  
u) Bod 3.2.15.1 se m ění takto:  
„3.2.15.1 Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009 (Ú ř. v ěst. L 200, 31. 7. 2009, s. 1)“  
v) Bod 3.2.16.1 se m ění takto:  
„3.2.16.1 Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009 (Ú ř. v ěst. L 200, 31. 7. 2009, s. 1)“  
w) Bod 3.3 se m ění takto:  
„3.3 Elektrický stroj“  
x) Bod 3.3.2 se m ění takto:  
„3.3.2 REESS“  
y) Bod 3.4 se m ění takto:  
„3.4 Kombinace m ěni čů hnací energie“  
z) Bod 3.4.4 se m ění takto:  
„3.4.4 Popis zásobníku energie: (REESS, kondenzátor, setrva čník/generátor)“  
aa) Bod 3.4.4.5 se m ění takto:  
„3.4.4.5 Energie: ............................. (u REESS: nap ětí a kapacita v Ah na 2 h, u kondenzátoru: J, ............................)“  
bb) Bod 3.4.5 se m ění takto:  
„3.4.5 Elektrický stroj (každý typ elektrického stroje se popíše samostatn ě)“ 
cc) Bod 3.5 se m ění takto:  
„3.5 Výrobcem udávané hodnoty pro stanovení emisí CO  2 / spot řeby paliva / spot řeby elektrické energie / 
elektrického ak čního dosahu a podrobné údaje o ekologických inovací (ve vhodných p řípadech)(  o )“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/265
 
dd) Bod 4.4 se m ění takto:  
„4.4 Spojka/spojky“  
ee) Bod 4.6 se m ění takto:  
„4.6 P řevodové pom ěry 
Rychlostní stupe ň Vnit řní p řevody (pom ěr 
otá ček h řídele motoru 
k otá čkám výstupního 
hřídele p řevodovky)  Koncový p řevod/p řevody 
(pom ěr otá ček výstupního 
hřídele p řevodovky 
k otá čkám hnaných kol)  Celkové p řevodové 
pom ěry 
Maximum u p řevodovky CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum u p řevodovky CVT“  
ff) Body 6.6 až 6.6.3 se m ění takto:  
„6.6 Pneumatiky a kola  
6.6.1 Kombinace pneumatika/kolo  
6.6.1.1 Nápravy  
6.6.1.1.1 Náprava 1: .......................................................................................................... .........................................................  
6.6.1.1.1.1 Ozna čení rozm ěru pneumatiky  
6.6.1.1.2 Náprava 2: .......................................................................................................... .........................................................  
6.6.1.1.2.1 Ozna čení rozm ěru pneumatiky  
atd. 
6.6.2 Horní a dolní mez polom ěru valení  
6.6.2.1 Náprava 1: ............................................................................................................ .......................................................  
6.6.2.2 Náprava 2: ............................................................................................................ .......................................................  
atd. 
6.6.3 Tlak(y) v pneumatikách podle doporu čení výrobce vozidla: ................................................................ kPa“  
gg) Bod 9.1 se m ění takto:  
„9.1 Druh karoserie podle kód ů stanovených v části C p řílohy II sm ěrnice 2007/46/ES: ......................................... “CS L 175/266 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. V tabulce 1 dodatku 6 k p říloze I na řízení (ES) č. 692/2008 se řádky ZD až ZL a ZX, ZY m ění takto: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 t řída I  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 t řída II  zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 t řída III, 
N2 zážehový, 
vzn ětový  31.8.2019  
ZX nepoužije se  nepoužije 
se všechna 
vozidla  bateriový 
pln ě elek ­
trický  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY nepoužije se  nepoužije 
se všechna 
vozidla  bateriový 
pln ě elek ­
trický  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ nepoužije se  nepoužije 
se všechna vozidla 
s certifikátem 
podle bodu 
2.1.1 p řílohy I  zážehový, 
vzn ětový  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/267
 
PŘÍLOHA XVIII  
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE P ŘÍLOHY I, II, III, VIII A IX SM ĚRNICE 2007/46/ES  
Zm ěny p řílohy I sm ěrnice 2007/46/ES  
1) P říloha I sm ěrnice 2007/46/ES se m ění takto:  
a) Bod 2.6.1 se m ění takto:  
„2.6.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy a, u náv ěsu, tuhého p řívěsu nebo p řívěsu s nápravami uprost řed, 
zatížení spojovacího za řízení:  
a) minimální a maximální hodnota pro každou variantu: ......................................................................... .......  
b) hmotnost pro každou verzi (musí být poskytnuta tabulka): ................................................................... . “ 
b) Body 3. až 3.1.1 se m ění takto:  
„3. M ĚNI Č HNACÍ ENERGIE  (k) 
3.1 Výrobce m ěni če (m ěni čů) hnací energie: ................... ........................................................................................... .. 
3.1.1 Kód výrobce (jak je vyzna čen na m ěni či hnací energie, nebo jiný zp ůsob identifikace): .......................“  
c) Bod 3.2.1.8 se m ění takto:  
„3.2.1.8 Jmenovitý výkon motoru (n): .................... kW p ři ..................... min  –1 (hodnota uvád ěná výrobcem)“  
d) Vkládá se nový bod 3.2.2.1.1, který zní:  
„3.2.2.1.1 RON, bezolovnatý benzin: ........................................................................................... ..................................... “  
e) Bod 3.2.4.2.1 se m ění takto:  
„3.2.4.2.1 Popis systému (common rail / sdružené vst řikovací jednotky / rozd ělovací čerpadlo atd.): ........... “  
f) Bod 3.2.4.2.3 se m ění takto:  
„3.2.4.2.3 Vst řikovací/dopravní čerpadlo“  
g) Bod 3.2.4.2.4 se m ění takto:  
„3.2.4.2.4 Regulace omezování otá ček motoru“  
h) Bod 3.2.4.2.9.3 se m ění takto:  
„3.2.4.2.9.3 Popis systému“  
i) Vkládá se nový bod 3.2.4.2.9.3.1.1, který zní:  
„3.2.4.2.9.3.1.1 Verze softwaru ECU: .......................................................................................... ....................................... “CS L 175/268 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
j) Body 3.2.4.2.9.3.6 až 3.2.4.2.9.3.8 se m ění takto:  
„3.2.4.2.9.3.6 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: .......................................................................  
3.2.4.2.9.3.7 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: .................................................................  
3.2.4.2.9.3.8 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: ...................................................................“  
k) Vkládá se nový bod 3.2.4.3.4.1.1, který zní:  
„3.2.4.3.4.1.1 Verze softwaru ECU: ............................................................................................ ........................................ “  
l) Bod 3.2.4.3.4.3 se m ění takto:  
„3.2.4.3.4.3 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla pr ůtoku vzduchu: ............................................................... “  
m) Body 3.2.4.3.4.9 až 3.2.4.3.4.11 se m ění takto:  
„3.2.4.3.4.9 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vody: ............................................................ .............  
3.2.4.3.4.10 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla teploty vzduchu: .................................................................  
3.2.4.3.4.11 Zna čka a typ nebo princip činnosti čidla tlaku vzduchu: ................................................................... “  
n) Bod 3.2.4.3.5 se m ění takto:  
„3.2.4.3.5 Vst řikova če“ 
o) Dopl ňují se nové body 3.2.4.4.2 a 3.2.4.4.3, které zn ějí: 
„3.2.4.4.2 Zna čka/zna čky: ........................................................................................................................... .............................  
3.2.4.4.3 Typ(y): ............................................................................................................. ........................................................ “  
p) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 se m ění takto:  
„3.2.12.2 Za řízení k regulaci zne čišťujících látek (pokud nejsou uvedena pod jinými položkami)  
3.2.12.2.1 Katalyzátor“  
q) Body 3.2.12.2.1.11 až 3.2.12.2.1.11.10 se zrušují a nahrazují tímto bodem:  
„3.2.12.2.1.11 B ěžné rozmezí provozní teploty: ................................................................................................. ..... °C“  
r) Body 3.2.12.2.2 až 3.2.12.2.2.5 se zrušují a nahrazují tímto:  
„3.2.12.2.2 Čidla 
3.2.12.2.2.1 Kyslíková sonda: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.1.2 Umíst ění: ........................................................................................................................... ..............................CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3 Regula ční rozsah: .................................................................................................................... ......................  
3.2.12.2.2.1.4 Typ nebo princip činnosti: ...................................................................................................................... ... 
3.2.12.2.2.1.5 Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... ............  
3.2.12.2.2.2 Sonda NOx: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.2.2 Typ: ........................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3 Umíst ění: ........................................................................................................................... ..............................  
3.2.12.2.2.3 Sníma č pevných částic: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Zna čka: ........................................................................................................................... .................................  
3.2.12.2.2.3.2 Typ: ........................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3 Umíst ění: ........................................................................................................................... .............................“  
s) Body 3.2.12.2.4.1 až 3.2.12.2.4.2 se m ění takto:  
„3.2.12.2.4.1 Vlastnosti (zna čka, typ, pr ůtok, vysoký tlak / nízký tlak / kombinovaný tlak atd.): .....................  
3.2.12.2.4.2 Vodou chlazený systém (je t řeba uvést pro každý systém EGR, nap ř. nízký tlak / vysoký tlak / 
kombinovaný tlak): ano/ne (  1 )“ 
t) Body 3.2.12.2.5 až 3.2.12.2.5.6 se m ění takto:  
„3.2.12.2.5 Systém pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním (pouze u benzinových motor ů a motor ů 
na ethanol): ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podrobný popis za řízení: ........................................................................................................................ .......  
3.2.12.2.5.2 Výkres systému pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním: ..........................................................  
3.2.12.2.5.3 Nákres nádoby s aktivním uhlím: ................... ............................................................... ..............................  
3.2.12.2.5.4 Hmotnost d řev ěného uhlí: .................................................................................................................... ...... g  
3.2.12.2.5.5 Nákres palivové nádrže s udáním objemu a materiálu (pouze u benzinových motor ů a motor ů 
na ethanol): .................................................................................................................. ......................................  
3.2.12.2.5.6 Popis a nákres tepelného krytu mezi nádrží a výfukovým systémem: ............................................. “  
u) Body 3.2.12.2.6.4 až 3.2.12.2.6.4.4 se zrušují.  
v) Body 3.2.12.2.6.5 až 3.2.12.2.6.6 se ozna čují takto:  
„3.2.12.2.6.4 Zna čka filtru pevných částic: ........................................................................................................................ .CS L 175/270 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5 Identifika ční číslo dílu: .................................................................................................................... .............. “  
w) Body 3.2.12.2.7 až 3.2.12.2.7.0.6 se m ění takto:  
„3.2.12.2.7 Palubní diagnostický systém (OBD): ano/ne (  1 ): ...................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1 (Pouze Euro VI) Po čet rodin motor ů s OBD v rámci rodiny motor ů 
3.2.12.2.7.0.2 (Pouze Euro VI) Seznam rodin motor ů s OBD (v p řípad ě pot řeby)  
3.2.12.2.7.0.3 (Pouze Euro VI) Číslo rodiny motor ů s OBD, do které pat ří základní motor / člen rodiny 
motor ů: ............................................................................................................................. ..............................  
3.2.12.2.7.0.4 (Pouze Euro VI) Odkazy výrobce na dokumentaci OBD vyžadovanou podle čl. 5 odst. 4 písm. 
c) a čl. 9 odst. 4 na řízení (EU) č. 582/2011 a uvedenou v p říloze X uvedeného na řízení pro 
účel schvalování systému OBD  
3.2.12.2.7.0.5 (Pouze Euro VI) Odkaz výrobce na dokumentaci pro montáž systému motoru vybaveného 
OBD do vozidla (v p řípad ě pot řeby)  
3.2.12.2.7.0.6 (Pouze Euro VI) Odkaz výrobce na soubor dokumentace vztahující se k montáži systému OBD 
schváleného motoru do vozidla (v p řípad ě pot řeby)“  
x) V bod ě 3.2.12.2.7.6.4.1 se zm ěna nadpisu netýká českého zn ění. 
y) Bod 3.2.12.2.8 se m ění takto:  
„3.2.12.2.8 Jiný systém: ...................................................................................................... ................................................... “  
z) Dopl ňují se nové body3.2.12.2.8.2.3 až 3.2.12.2.8.2.5, které zn ějí: 
„3.2.12.2.8.2.3 Typ systému upozorn ění: žádný op ětovný start motoru po odpo čítávání / žádný start po 
dopln ění paliva / uzamknutí palivového systému / omezení výkonu  
3.2.12.2.8.2.4 Popis systému upozorn ění 
3.2.12.2.8.2.5 Ekvivalent pr ům ěrného dojezdu vozidla s plnou palivovou nádrží: ...................................... km“  
aa) Vkládá se nový bod 3.2.12.2.8.4, který zní:  
„3.2.12.2.8.4 (Pouze Euro VI) Seznam rodin motor ů s OBD (v p řípad ě pot řeby): …“  
bb) Dopl ňují se nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.11.8, které zn ějí: 
„3.2.12.2.10 Periodicky se regenerující systém: (níže požadované informace uve ďte pro každou samo ­
statnou jednotku)  
3.2.12.2.10.1 Metoda nebo systém regenerace, popis a/nebo nákres: …  
3.2.12.2.10.2 Po čet pracovních cykl ů typu 1 nebo rovnocenných cykl ů na zkušebním stavu, mezi dv ěma 
cykly, kdy probíhají regenera ční fáze v podmínkách rovnocenných zkoušce typu 1 (vzdá ­
lenost „D“ na obrázku A6.App1/1 v dodatku 1 k díl čí p říloze 6 k p říloze XXI na řízení (EU) 
2017/1151, nebo p řípadn ě na obrázku A13/1 v p říloze 13 p ředpisu EHK OSN č. 83): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1 P říslušný cyklus typu 1 (uve ďte p říslušný postup: p říloha XXI, díl čí p říloha 4 nebo p ředpis 
EHK OSN č. 83): ........................................................................................................................ .............  
3.2.12.2.10.3 Popis metody použité ke stanovení po čtu cykl ů mezi dv ěma cykly, kdy probíhají regene ­
ra ční fáze: ...................................................................................................................... ............................  
3.2.12.2.10.4 Parametry pro stanovení požadované úrovn ě zatížení p ředtím, než dojde k regeneraci (tj. 
teplota, tlak atd.): .......................................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.10.5 Popis metody použité k zatížení systému p ři zkoušce popsané v bod ě 3.1 p řílohy 13 
předpisu EHK OSN č. 83: .....................................................................................................................  
3.2.12.2.11 Systémy katalyzátor ů používající spot řební činidla (níže požadované informace uve ďte pro 
každou samostatnou jednotku) ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Druh a koncentrace pot řebného činidla: …  
3.2.12.2.11.2 B ěžné rozmezí provozní teploty činidla: …  
3.2.12.2.11.3 Mezinárodní norma: …  
3.2.12.2.11.4 Četnost dopl ňování činidla: pr ůběžn ě / p ři údržb ě (v p říslušných p řípadech)  
3.2.12.2.11.5 Vst řikova č činidla (popis a umíst ění): …  
3.2.12.2.11.6 Nádrž s činidlem  
3.2.12.2.11.6.1 Objem: …  
3.2.12.2.11.6.2 Systém vytáp ění: ano/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1 Popis nebo nákres …  
3.2.12.2.11.7 Řídicí jednotka činidla: ano/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Zna čka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ: …  
3.2.12.2.11.8 Vst řikova č činidla (zna čka, typ a umíst ění): …“  
cc) Bod 3.2.15.1 se m ění takto:  
„3.2.15.1 Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009 (Ú ř. v ěst. L 200, 31.7.2009, s. 1): ................ “  
dd) Bod 3.2.16.1 se m ění takto:  
„3.2.16.1 Číslo schválení typu podle na řízení (ES) č. 661/2009 (Ú ř. v ěst. L 200, 31.7.2009, s. 1): ................ “  
ee) Dopl ňují se nové body 3.2.20 až 3.2.20.2.4, které zn ějí: 
„3.2.20. Údaje o akumulaci teplaCS L 175/272 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.20.1 Za řízení pro aktivní akumulaci tepla: ano/ne  
3.2.20.1.1 Entalpie: … (J)  
3.2.20.2 Izola ční materiály  
3.2.20.2.1 Izola ční materiál: …  
3.2.20.2.2 Objem izolace: …  
3.2.20.2.3 Hmotnost izolace: …  
3.2.20.2.4 Umíst ění izolace: …“  
ff) Bod 3.3 se m ění takto:  
„3.3. Elektrický stroj“  
gg) Bod 3.3.2 se m ění takto:  
„3.3.2 REESS“  
hh) Bod 3.4 se m ění takto:  
„3.4. Kombinace m ěni čů hnací energie“  
ii) Bod 3.4.4 se m ění takto:  
„3.4.4 Popis zásobníku energie: (REESS, kondenzátor, setrva čník/generátor)“  
jj) Bod 3.4.4.5 se m ění takto:  
„3.4.4.5 Energie: ......................... (u REESS: nap ětí a kapacita v Ah na 2 h, u kondenzátoru: J, .........................)“  
kk) Bod 3.4.5 se m ění takto:  
„3.4.5 Elektrický stroj (každý typ elektrického stroje se popíše samostatn ě)“ 
ll) Bod 3.5 se m ění takto:  
„3.5 Výrobcem udávané hodnoty pro stanovení emisí CO  2 / spot řeby paliva / spot řeby elektrické energie / 
elektrického ak čního dosahu a podrobné údaje o ekologických inovací (ve vhodných p řípadech)(°)“  
mm) Dopl ňují se nové body 3.5.7 až 3.5.8.3, které zn ějí: 
„3.5.7 Výrobcem udávané hodnoty  
3.5.7.1 Parametry zkušebního vozidla  
3.5.7.1.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ) 
3.5.7.1.1.1 Energetická náro čnost cyklu: … JCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/273
 
3.5.7.1.1.2 Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech)  
3.5.7.1.2.1 Energetická náro čnost cyklu: … J  
3.5.7.1.2.2 Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech)  
3.5.7.1.3.1 Energetická náro čnost cyklu: … J  
3.5.7.1.3.2 Koeficienty jízdního zatížení  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinované hmotnostní emise CO  2 
3.5.7.2.1 Hmotnostní emise CO  2 u spalovacích motor ů 
3.5.7.2.1.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): .................................................... g/km  
3.5.7.2.2 Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením a hybridních elektrických vozidel s jiným než externím nabíjením  
3.5.7.2.2.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. g/km  
3.5.7.2.2.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................ g/km  
3.5.7.2.3 Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení v p řípad ě hybridních elektrických vozidel 
s externím nabíjením  
3.5.7.2.3.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. g/kmCS L 175/274 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................ g/km  
3.5.7.3 Elektrický ak ční dosah v p řípad ě elektrických vozidel  
3.5.7.3.1 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu ( Pure Electric Range  – PER) v p řípad ě výhradn ě elektrických 
vozidel  
3.5.7.3.1.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ km  
3.5.7.3.1.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. km  
3.5.7.3.2 Elektrický ak ční dosah na baterii ( All Electric Range  – AER) v p řípad ě hybridních elektrických 
vozidel s externím nabíjením  
3.5.7.3.2.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ km  
3.5.7.3.2.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. km  
3.5.7.3.2.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................ km  
3.5.7.4 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování (FCCS) v p řípad ě hybridních vozidel s palivovými 
články  
3.5.7.4.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5 Spot řeba elektrické energie v p řípad ě elektrických vozidel  
3.5.7.5.1 Kombinovaná spot řeba elektrické energie (ECWLTC) v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel  
3.5.7.5.1.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2 Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení ECAC,CD vážená faktorem použití UF 
(kombinovaná)  
3.5.7.5.2.1 Vysoká úrove ň (VH –  Vehicle High ): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2 Nízká úrove ň (VL –  Vehicle Low ) (v p říslušných p řípadech): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3 St řední úrove ň (VM –  Vehicle M ) (v p říslušných p řípadech): ................................ Wh/km  
3.5.8 Vozidlo vybavené ekologickou inovací ve smyslu článku 12 na řízení (ES) č. 443/2009 v p ří­
pad ě vozidel kategorie M1 nebo článku 12 na řízení (EU) č. 510/2011 v p řípad ě vozidel kate ­
gorie N1: ano/ne (  1 ) 
3.5.8.1 Typ/varianta/verze základního vozidla, jak je uvedeno v článku 5 na řízení (EU) č. 725/2011 
v p řípad ě vozidel kategorie M1 nebo článku 5 na řízení (EU) č. 427/2014 v p řípad ě vozidel 
kategorie N1 (v p říslušných p řípadech): ................................  
3.5.8.2 Vzájemné p ůsobení r ůzných ekologických inovací: ano/ne (  1 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/275
 
3.5.8.3 Údaje o emisích související s použitím ekologických inovací (pro každé zkoušené referen ční 
palivo musí být vypracována samostatná tabulka) (w1)  
Rozhodnutí, 
kterým byla 
ekologická 
inovace 
schválena 
( w2 ) Kód 
ekologické 
inovace 
( w3 ) 1. Emise 
CO  2 
základního 
vozidla 
(g/km)  2. Emise 
CO  2 
vozidla 
s danou 
ekolo ­
gickou 
inovací 
(g/km)  3. Emise 
CO  2 základ ­
ního vozidla 
při 
zkušebním 
cyklu typu 
1 (  w4 ) 4. Emise 
CO  2 
vozidla 
s danou 
ekolo ­
gickou 
inovací p ři 
zkušebním 
cyklu 
typu 1  5. Faktor 
použití (UF), 
tj. časový 
podíl využí ­
vání p říslušné 
technologie 
při b ěžných 
provozních 
podmínkách  Výsledné 
snížení 
emisí CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Celkové snížení emisí CO  2 (g/km)(  w5 )“ 
nn) Bod 4.4 se m ění takto:  
„4.4 Spojka/spojky: …“  
oo) Vkládají se nové body 4.5.1.1 až 4.5.1.5, které zn ějí: 
„4.5.1.1 Primární režim: ano/ne (  1 ) 
4.5.1.2 Nejlepší režim (není-li žádný primární režim): …  
4.5.1.3 Nejhorší režim (není-li žádný primární režim): …  
4.5.1.4 Jmenovitý to čivý moment: .........  
4.5.1.5 Po čet spojek: ......... “  
pp) Bod 4.6 se m ění takto:  
„4.6 P řevodové pom ěry 
Rychlostní stupe ň Vnit řní p řevody (pom ěr 
otá ček h řídele motoru 
k otá čkám výstupního 
hřídele p řevodovky)  Koncový p řevod/p řevody 
(pom ěr otá ček výstupního 
hřídele p řevodovky 
k otá čkám hnaných kol)  Celkové p řevodové pom ěry 
Maximum u p řevodovky 
CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum u p řevodovky 
CVT 
Zp ětný chod“CS L 175/276 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
qq) Body 6.6 až 6.6.5 se m ění takto:  
„6.6 Pneumatiky a kola  
6.6.1 Kombinace pneumatika/kolo  
6.6.1.1 Nápravy  
6.6.1.1.1 Náprava 1: ............................  
6.6.1.1.1.1 Ozna čení rozm ěru pneumatiky: ............  
6.6.1.1.1.2 Index únosnosti: ............  
6.6.1.1.1.3 Zna čka kategorie rychlosti (  r ): ...........  
6.6.1.1.1.4 Rozm ěr(y) ráfku kol: ............  
6.6.1.1.1.5 Hloubka zálisu (zális ů) kola: ...........  
6.6.1.1.2 Náprava 2: ............................  
6.6.1.1.2.1 Ozna čení rozm ěru pneumatiky: ............  
6.6.1.1.2.2 Index únosnosti: ............  
6.6.1.1.2.3 Zna čka kategorie rychlosti: ............  
6.6.1.1.2.4 Rozm ěr(y) ráfku kol: ............  
6.6.1.1.2.5 Hloubka zálisu (zális ů) kola: ...........  
atd. 
6.6.1.2 Náhradní kolo (existuje-li): ............................  
6.6.2 Horní a dolní mez polom ěru valení  
6.6.2.1 Náprava 1: ........................................... mm  
6.6.2.2 Náprava 2: ........................................... mm  
6.6.2.3 Náprava 3: ........................................... mm  
6.6.2.4 Náprava 4: ........................................... mm  
atd. 
6.6.3 Tlak(y) v pneumatikách podle doporu čení výrobce vozidla: ........................................................... kPa  
6.6.4 Kombinace řetězy/pneumatika/kolo p řední nebo zadní nápravy, která je podle doporu čení 
výrobce pro typ vozidla vhodná: ............................................................................................... ....................CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/277
 
6.6.5 Stru čný popis p řípadného náhradního kola pro do časné užití: ...........................................................“  
rr) Bod 9.1 se m ění takto:  
„9.1 Druh karoserie podle kód ů stanovených v části C p řílohy II sm ěrnice 2007/46/ES: .........“  
ss) Bod 9.9.2.1 se m ění takto:  
„9.9.2.1 Typ a technický popis za řízení: ........................................................................................................................ ... “ 
Zm ěny p řílohy II sm ěrnice 2007/46/ES  
2) P říloha II se m ění takto:  
a) V bodech 1.3.1 a 3.3.1 části B p řílohy II, které vymezují kritéria pro „verze vozidel“ kategorie M1 a N1, se na 
konci dopl ňuje nový text, který zní:  
„Alternativn ě ke kritériím h), i) a j) musí mít vozidla v rámci jedné verze spole čné všechny zkoušky pro výpo čet emisí CO2, 
spot řeby elektrické energie a spot řeby paliva podle ustanovení díl čí p řílohy 6 k p říloze XXI na řízení (EU) 2017/1151. “ 
b) Na konci bodu 3.3.1 části B p řílohy II se dopl ňuje nové písmeno, které zní:  
„k) existenci jedine čného souboru inovativních technologií podle článku 12 na řízení (EU) č. 510/2011 (*).  
___________  
(*) Ú ř. v ěst. L 145, 31.5.2011, s. 1.“  
Zm ěny p řílohy III sm ěrnice 2007/46/ES  
3) P říloha III sm ěrnice 2007/46/ES se m ění takto:  
a) Body 3. až 3.1.1 se m ění takto:  
„3. M ĚNI Č HNACÍ ENERGIE  (k) 
3.1 Výrobce m ěni če (m ěni čů) hnací energie: .............................................................................................................. ...... 
3.1.1 Kód výrobce (jak je vyzna čen na m ěni či hnací energie, nebo jiný zp ůsob identifikace): ...........................“  
b) Bod 3.2.1.8 se m ění takto:  
„3.2.1.8 Jmenovitý výkon motoru (n): ........................ kW p ři........................ min  -1 (hodnota uvád ěná výrobcem)“  
c) Body 3.2.12.2 až 3.2.12.2.1 se m ění takto:  
„3.2.12.2 Za řízení k regulaci zne čišťujících látek (pokud nejsou uvedena pod jinými položkami)  
3.2.12.2.1 Katalyzátor“  
d) Bod 3.2.12.2.1.11 se zrušuje.  
e) Body 3.2.12.2.1.11.6 a 3.2.12.2.1.11.7 se zrušují.CS L 175/278 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
f) Bod 3.2.12.2.2 se zrušuje a nahrazuje tímto novým bodem:  
„3.2.12.2.2.1 Kyslíková sonda: ano/ne (  1 )“ 
g) Bod 3.2.12.2.5 se m ění takto:  
„3.2.12.2.5 Systém pro regulaci emisí zp ůsobených vypa řováním (pouze u benzinových motor ů a motor ů na 
ethanol): ano/ne (  1 )“ 
h) Bod 3.2.12.2.8 se m ění takto:  
„3.2.12.2.8 Jiný systém“  
i) Dopl ňují se nové body 3.2.12.2.10 až 3.2.12.2.10.1, které zn ějí: 
„3.2.12.2.10 Periodicky se regenerující systém: (níže požadované informace uve ďte pro každou samostatnou 
jednotku)  
3.2.12.2.10.1 Metoda nebo systém regenerace, popis a/nebo nákres: ............................................................. ........... “  
j) Vkládá se nový bod 3.2.12.2.11.1, který zní:  
„3.2.12.2.11.1 Druh a koncentrace pot řebného činidla: ....................................................................................................“  
k) Bod 3.3 se m ění takto:  
„3.3. Elektrický stroj“  
l) Bod 3.3.2 se m ění takto:  
„3.3.2 REESS“  
m) Bod 3.4 se m ění takto:  
„3.4. Kombinace m ěni čů hnací energie“  
n) Body 3.5.4 až 3.5.5.6 se zrušují.  
o) Bod 4.6 se m ění takto:  
„4.6. P řevodové pom ěry 
Rychlostní stupe ň Vnit řní p řevody (pom ěr 
otá ček h řídele motoru 
k otá čkám výstupního 
hřídele p řevodovky)  Koncový p řevod/p řevody 
(pom ěr otá ček výstupního 
hřídele p řevodovky 
k otá čkám hnaných kol)  Celkové p řevodové pom ěry 
Maximum u p řevodovky 
CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimum u p řevodovky 
CVT 
Zp ětný chod“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/279
 
p) Bod 6.6.1 se m ění takto:  
„6.6.1 Kombinace pneumatika/kolo“  
q) Bod 9.1 se m ění takto:  
„9.1 Druh karoserie podle kód ů stanovených v části C p řílohy II sm ěrnice 2007/46/ES: ...................................... “  
Zm ěny p řílohy VIII sm ěrnice 2007/46/ES  
4) P říloha VIII sm ěrnice 2007/46/ES se m ění takto:  
„P ŘÍLOHA VIII  
VÝSLEDKY ZKOUŠEK  
(Vyplní schvalovací orgán odpov ědný za schválení typu a p řipojí k certifikátu ES schválení typu vozidla)  
V každém p řípad ě musí informace jasn ě vyjad řovat, o kterou variantu a verzi se jedná. Jedna verze nesmí mít více 
než jeden výsledek. Je však p řípustná kombinace n ěkolika výsledk ů pro ur čitou verzi s ozna čením nejhoršího 
případu. Tehdy je t řeba p řipojit poznámku, že pro body ozna čené hv ězdi čkou (*) jsou udány pouze výsledky 
nejhoršího p řípadu.  
1. Výsledky zkoušek hladin akustického tlaku  
Číslo základního regula čního aktu a posledního pozm ěňujícího regula čního aktu použitelného na schválení. 
Pokud regula ční akt stanoví dv ě nebo více etap pro provedení, uve ďte také etapu provedení: ......................... 
Varianta/verze:  …  …  …  
u vozidla za jízdy (dB(A)/E)  …  …  …  
u stojícího vozidla (dB(A)/E)  …  …  …  
při otá čkách (min  –1 ): …  …  …  
2. Výsledky zkoušek výfukových emisí  
2.1 Emise z motorových vozidel m ěřené v rámci zkoušení lehkých užitkových vozidel  
Uve ďte poslední pozm ěňující regula ční akt použitelný na schválení. Pokud regula ční akt stanoví dv ě nebo 
více etap pro provedení, uve ďte také etapu provedení: .................................................................................................  
Palivo (paliva) (  1 ): … (nafta, benzin, LPG, NG, dvoupalivový (bi-fuel)): benzin/NG, LPG, NG/biomethan, flex- 
fuel: benzin/ethanol…)  
2.1.1 Zkouška typu 1 (  2 ), (  3 ) (emise vozidla p ři zkušebním cyklu po studeném startu)  
Pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP  
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …CS L 175/280 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Pokud existují omezení pro palivo, uve ďte tato omezení (nap říklad pro zemní plyn rozsah L nebo H).  
( 2 ) U dvoupalivových (bi-fuel) vozidel se uvede pro každé z paliv samostatná tabulka.  
( 3 ) U vozidel flex fuel, má-li být podle obrázku I.2.4 v p říloze I na řízení (EU) 2017/1151 provedena zkouška u obou paliv, a u vozidel na 
LPG nebo NG/biomethan, bu ď dvoupalivových (bi-fuel), nebo jednopalivových (mono-fuel), se pro r ůzné referen ční plyny použité p ři 
zkoušce uvede vždy samostatná tabulka a dále se uvede tabulka nejhorších získaných výsledk ů. V relevantních p řípadech se v souladu 
s bodem 3.1.4 p řílohy 12 p ředpisu EHK OSN č. 83 uvede, zda byly výsledky nam ěřeny, či vypo čteny.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Hmotnost pevných částic (PM) (mg/km)  …  …  …  
Po čet částic (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Zkouška korekce teploty okolí (ATCT)  
Rodina ATCT  Interpola ční rodina  Rodina podle matice jízdního zatížení  
… …  …  
… …  …  
Korek ční faktory rodiny  
Rodina ATCT  FCF  
… …  
… …  
2.2.1 Zkouška typu 2 (  1 ), (  2 ) (údaje týkající se emisí požadované p ři schvalování typu pro zp ůsobilost vozidla 
k silni čnímu provozu)  
Typ 2, zkouška p ři nízkých volnob ěžných otá čkách 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Otá čky motoru (min  -1 ) …  …  …  
Teplota oleje v motoru (°C)  …  …  …  
Typ 2, zkouška p ři vysokých volnob ěžných otá čkách 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Hodnota lambda  …  …  …  
Otá čky motoru (min  -1 ) …  …  …  
Teplota oleje v motoru (°C)  …  …  …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/281  
( 1 ) U dvoupalivových (bi-fuel) vozidel se uvede pro každé z paliv samostatná tabulka.  
( 2 ) U vozidel flex fuel, má-li být podle obrázku I.2.4 v p říloze I na řízení (EU) 2017/1151 provedena zkouška u obou paliv, a u vozidel na 
LPG nebo NG/biomethan, bu ď dvoupalivových (bi-fuel), nebo jednopalivových (mono-fuel), se pro r ůzné referen ční plyny použité p ři 
zkoušce uvede vždy samostatná tabulka a dále se uvede tabulka nejhorších získaných výsledk ů. V relevantních p řípadech se v souladu 
s bodem 3.1.4 p řílohy 12 p ředpisu EHK OSN č. 83 uvede, zda byly výsledky nam ěřeny, či vypo čteny.
 2.1.3 Zkouška typu 3 (emise plyn ů z klikové sk řín ě): …  
2.1.4 Zkouška typu 4 (emise zp ůsobené vypa řováním): … g/zkouška  
2.1.5 Zkouška typu 5 (životnost za řízení k regulaci zne čišťujících látek):  
— po čet ujetých kilometr ů pro ú čely zkoušky stárnutí (km) (nap ř. 160 000 km): …  
— Faktor zhoršení DF: vypo čtený/stanovený (  1 ) 
— Hodnoty: 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Hmotnost pevných částic (PM)  …  …  …  
Po čet částic (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Zkouška typu 6 (pr ům ěrné emise p ři nízké okolní teplot ě): 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7 Palubní diagnostický systém (OBD): ano/ne (  2 ) 
2.2 Emise z motor ů m ěřené v rámci zkoušení t ěžkých nákladních vozidel.  
Uve ďte poslední pozm ěňující regula ční akt použitelný na schválení. Pokud regula ční akt stanoví dv ě nebo 
více etap pro provedení, uve ďte také etapu provedení: …  
Palivo (paliva) (  3 ) … (nafta, benzin, LPG, NG, ethanol…)  
2.2.1 Výsledky evropské zkoušky s ustáleným cyklem (zkoušky ESC) (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …CS L 175/282 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 2 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( 3 ) Pokud existují omezení pro palivo, uve ďte tato omezení (nap říklad pro zemní plyn rozsah L nebo H).  
( 4 ) P řipadá-li v úvahu.  
( 5 ) Pro Euro VI se ESC rozumí jako WHSC a ETC jako WHTC.  
( 6 ) Pro Euro VI se v p řípad ě, že se motory na CNG a LPG zkouší s odlišnými referen čními palivy, uvede tabulka samostatn ě pro každé 
zkoušené referen ční palivo.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hmotnost PM (mg/kWh)  …  …  …  
Po čet PM (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Výsledky evropské zkoušky se závislostí na zatížení (ELR) (  1 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
Koeficient absorpce: … m  –1 … …  …  
2.2.3 Výsledky evropské zkoušky s neustáleným cyklem (ETC) (  2 ), (  3 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hmotnost PM (mg/kWh)  …  …  …  
Po čet PM (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4 Zkouška p ři volnob ěhu (  4 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
CO (% obj.)  …  …  …  
Hodnota lambda (  1 ) …  …  …  
Otá čky motoru (min  –1 ) …  …  …  
Teplota oleje v motoru (K)  …  …  …  
2.3 Kou ř vzn ětových motor ů 
Uve ďte poslední pozm ěňující regula ční akt použitelný na schválení. Pokud regula ční akt stanoví dv ě nebo 
více etap pro provedení, uve ďte také etapu provedení: .................................................................................................  
2.3.1 Výsledky zkoušky p ři volné akceleraci 
Varianta/verze:  …  …  …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/283  
( 1 ) P řipadá-li v úvahu.  
( 2 ) Pro Euro VI se ESC rozumí jako WHSC a ETC jako WHTC.  
( 3 ) Pro Euro VI se v p řípad ě, že se motory na CNG a LPG zkouší s odlišnými referen čními palivy, uvede tabulka samostatn ě pro každé 
zkoušené referen ční palivo.  
( 4 ) P řipadá-li v úvahu.
 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce (m  – 1 ) …  …  …  
Normální volnob ěžné otá čky …  …  …  
Maximální otá čky motoru  …  …  …  
Teplota oleje (minimální/maximální)  …  …  …  
3. Výsledky zkoušek emisí CO  2 , spot řeby paliva/elekt řiny a zkoušek ak čního dosahu na elekt řinu 
Číslo základního regula čního aktu a posledního pozm ěňujícího regula čního aktu použitelného na schválení: ...  
3.1 Spalovací motory, v četn ě hybridních elektrických vozidel s jiným než externím nabíjením (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (m ěstský cyklus) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (mimom ěstský cyklus) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (kombinace) (g/km)  …  …  …  
Spot řeba paliva (m ěstský cyklus) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Spot řeba paliva (mimom ěstský cyklus) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Spot řeba paliva (kombinace) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jednotka „l/100 km“ se nahradí jednotkou „m  3 /100 km“ u vozidel pohán ěných NG a H2NG a jednotkou „kg/100 km“ 
u vozidel pohán ěných vodíkem. 
( 2 ) Jednotka „l/100 km“ se nahradí jednotkou „m  3 /100 km“ u vozidel pohán ěných NG a H2NG a jednotkou „kg/100 km“ 
u vozidel pohán ěných vodíkem. 
( 3 ) Jednotka „l/100 km“ se nahradí jednotkou „m  3 /100 km“ u vozidel pohán ěných NG a H2NG a jednotkou „kg/100 km“ 
u vozidel pohán ěných vodíkem.  
Identifikátor interpola ční rodiny (  1 ) Varianta/verze  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formát identifikátoru interpola ční rodiny je uveden v bod ě 5.0 p řílohy XXI na řízení Komise (EU) 2017/1151 ze dne 
1. června 2017, kterým se dopl ňuje na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu 
motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z 
hlediska p řístupu k informacím o opravách a údržb ě vozidla, m ění sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 
2007/46/ES, na řízení Komise (ES) č. 692/2008 a na řízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje na řízení Komise 
(ES) č. 692/2008.  
Identifikátor rodiny podle matice jízdního zatížení (  1 ) Varianta/verze  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formát identifikátoru rodiny podle matice jízdního zatížení je uveden v bod ě 5.0 p řílohy XXI na řízení (EU) 2017/1151.CS L 175/284 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) P řipadá-li v úvahu.  
( 2 ) Pro každé zkoušené referen ční palivo se uvede samostatná tabulka.
 Výsledky:  Identifikátor interpola ční rodiny  Identifikátor 
rodiny podle 
matice 
jízdního 
zatížení  
VH VM (p ři­
padá-li 
v úvahu)  VL (p řipadá- 
li v úvahu)  V reprezen ­
tativní  
Hmotnostní emise CO  2 ve fázi s NÍZKOU rychlostí 
(g/km)  … …  …  
Hmotnostní emise CO  2 ve fázi se ST ŘEDNÍ rychlostí 
(g/km)  … …  …  
Hmotnostní emise CO  2 ve fázi s VYSOKOU rychlostí 
(g/km)  … …  …  
Hmotnostní emise CO  2 ve fázi s MIMO ŘÁDN Ě 
VYSOKOU rychlostí (g/km)  … …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (kombinace) (g/km)  …  …  …  
Spot řeba paliva ve fázi s NÍZKOU rychlostí (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Spot řeba paliva ve fázi se ST ŘEDNÍ rychlostí (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Spot řeba paliva ve fázi s VYSOKOU rychlostí (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Spot řeba paliva ve fázi s MIMO ŘÁDN Ě VYSOKOU rych ­
lostí (l/100 km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Spot řeba paliva (kombinace) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (pro VL, p řipadá-li v úvahu, ve srovnání 
s VH)  … …  …  
Zkušební hmotnost  …  …  …  
Uve ďte znovu pro každou interpola ční rodinu nebo rodinu podle matice jízdního zatížení.  
3.2 Hybridní elektrická vozidla s externím nabíjením (OVC)  ( 1 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (podmínky A, kombinace) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (podmínky B, kombinace) (g/km)  …  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 (vážené, kombinace) (g/km)  …  …  …  
Spot řeba paliva (podmínky A, kombinace) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Spot řeba paliva (podmínky B, kombinace) (l/100 km) (  g ) …  …  …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/285  
( 1 ) P řipadá-li v úvahu.
 Spot řeba paliva (vážená, kombinace) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Spot řeba elektrické energie (podmínky A, kombinace) (Wh/km)  …  …  …  
Spot řeba elektrické energie (podmínky B, kombinace) (Wh/km)  …  …  …  
Spot řeba elektrické energie (vážená, kombinace) (Wh/km)  …  …  …  
Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu (km)  …  …  …  
Číslo interpola ční rodiny  Varianta/verze  
… …  
… …  
… …  
Identifikátor rodiny podle matice jízdního zatížení  Varianta/verze  
… …  
… …  
… …  
Výsledky:  Identifikátor interpola ční rodiny  Identifikátor 
rodiny podle 
matice jízd ­
ního 
zatížení  
VH VM (p ři­
padá-li 
v úvahu)  VL (p řipadá- 
li v úvahu)  V reprezen ­
tativní  
Hmotnostní emise CO  2 CS ve fázi s NÍZKOU rychlostí 
(g/km)  … …  
Hmotnostní emise CO  2 CS ve fázi se ST ŘEDNÍ rychlostí 
(g/km)  … …  
Hmotnostní emise CO  2 CS ve fázi s VYSOKOU rychlostí 
(g/km)  … …  
Hmotnostní emise CO  2 CS ve fázi s MIMO ŘÁDN Ě 
VYSOKOU rychlostí (g/km)  … …  
Hmotnostní emise CO  2 CS (kombinace) (g/km)  …  …  
Hmotnostní emise CO  2 CD (kombinace) (g/km)  
Hmotnostní emise CO  2 (vážené, kombinace) (g/km)  
Spot řeba paliva CS ve fázi s NÍZKOU rychlostí (l/100 
km)  … …  
Spot řeba paliva CS ve fázi se ST ŘEDNÍ rychlostí (l/100 
km)  … …  
Spot řeba paliva CS ve fázi s VYSOKOU rychlostí (l/100 
km)  … …  
Spot řeba paliva CS ve fázi s MIMO ŘÁDN Ě VYSOKOU 
rychlostí (l/100 km)  … …  
Spot řeba paliva CS (kombinace) (l/100 km)  …  …CS L 175/286 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Výsledky:  Identifikátor interpola ční rodiny  Identifikátor 
rodiny podle 
matice jízd ­
ního 
zatížení  
VH VM (p ři­
padá-li 
v úvahu)  VL (p řipadá- 
li v úvahu)  V reprezen ­
tativní  
Spot řeba paliva CD (kombinace) (l/100 km)  …  …  
Spot řeba paliva (vážená, kombinace) (l/100 km)  …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinace)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (pro VL nebo VM ve srovnání s VH)  …  …  
Zkušební hmotnost  …  …  
Čelní plocha reprezentativního vozidla (m  2 ) 
Uve ďte znovu pro každou interpola ční rodinu.  
3.3 Výhradn ě elektrická vozidla  ( 1 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
Spot řeba elektrické energie (Wh/km)  …  …  …  
Ak ční dosah (km)  …  …  …  
Číslo interpola ční rodiny  Varianta/verze  
… …  
… …  
… …  
Identifikátor rodiny podle matice jízdního zatížení  Varianta/verze  
… …  
… …  
… …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/287  
( 1 ) P řipadá-li v úvahu.
 Výsledky:  Identifikátor interpola ční 
rodiny  Identifikátor rodiny podle 
matice  
VH VL  V reprezentativní  
Spot řeba elektrické energie (kombinace) Wh/km  …  …  
Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu (kombinace) (km)  …  …  
Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu (ve m ěstě) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (pro VL ve srovnání s VH)  …  …  
Zkušební hmotnost  …  …  
Čelní plocha reprezentativního vozidla (m  2 ) 
3.4 Vozidla s vodíkovými palivovými články  ( 1 ) 
Varianta/verze:  …  …  …  
Spot řeba paliva (kg/100 km)  …  …  …  
Varianta/verze:  Varianta/verze:  
Spot řeba paliva (kombinace) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Zkušební hmotnost  …  
3.5 Výstupní protokol(y) ze srovnávacího nástroje v souladu s provád ěcím na řízením 2017/1152  
Uve ďte znovu pro každou interpola ční rodinu nebo rodinu podle matice jízdního zatížení:  
Identifikátor interpola ční rodiny nebo rodiny podle matice jízdního zatížení [Poznámka pod čarou: „ Číslo 
schválení typu + po řadové číslo interpola ční rodiny“]: …  
Protokol pro VH: …  
Protokol pro VL (p řipadá-li v úvahu): …  
V reprezentativní: …CS L 175/288 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017  
( 1 ) P řipadá-li v úvahu.
 4. Výsledky zkoušek vozidel vybavených ekologickou inovací / ekologickými inovacemi  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Podle p ředpisu 83 (je-li použitelný)  
Varianta/verze …  
Rozhod ­
nutí, 
kterým 
byla ekolo ­
gická 
inovace 
schvále ­
na (  1 ) Kód ekolo ­
gické 
inovace (  2 ) Cyklus typu 
1/I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emise 
CO  2 
základního 
vozidla 
(g/km)  2. Emise 
CO  2 
vozidla 
s danou 
ekolo ­
gickou 
inovací 
(g/km)  3. Emise 
CO  2 základ ­
ního vozidla 
při 
zkušebním 
cyklu typu 
1 (  3 ) 4. Emise CO  2 
vozidla 
s p říslušnou 
ekologickou 
inovací p ři 
zkušebním 
cyklu typu 
I (= bod 
3.5.1.3 
přílohy I)  5. Faktor 
použití (UF), 
tj. časový 
podíl využí ­
vání 
příslušné 
technologie 
při b ěžných 
provozních 
podmínkách  Výsledné 
snížení 
emisí CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Celkové snížení emisí CO  2 při NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Číslo rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
( 2 ) ( h5 ) P řidělený podle rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
( 3 ) ( h6 ) Pokud je místo zkušebního cyklu typu 1 použita metoda modelování, uvede se údaj zjišt ěný pomocí metody 
modelování. 
( 4 ) ( h7 ) Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím všech ekologických inovací v p řípad ě typu I podle p ředpisu EHK 
OSN č 83.  
Podle p řílohy XXI na řízení (EU) 2017/1151 (je-li použitelné)  
Varianta/verze …  
Rozhod ­
nutí, 
kterým 
byla ekolo ­
gická 
inovace 
schvále ­
na (  1 ) Kód ekolo ­
gické 
inovace (  2 ) Cyklus typu 
1/I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emise 
CO  2 
základního 
vozidla 
(g/km)  2. Emise 
CO  2 
vozidla 
s danou 
ekolo ­
gickou 
inovací 
(g/km)  3. Emise 
CO  2 základ ­
ního vozidla 
při 
zkušebním 
cyklu typu 
1 (  3 ) 4. Emise CO  2 
vozidla 
s danou 
ekologickou 
inovací p ři 
zkušebním 
cyklu typu 1  5. Faktor 
použití (UF), 
tj. časový 
podíl využí ­
vání 
příslušné 
technologie 
při b ěžných 
provozních 
podmínkách  Výsledné 
snížení 
emisí CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Celkové snížení emisí CO  2 při WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Číslo rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
( 2 ) ( h5 ) P řidělený podle rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje p říslušná ekologická inovace. 
( 3 ) ( h6 ) Pokud je místo zkušebního cyklu typu 1 použita metoda modelování, uvede se údaj zjišt ěný pomocí metody 
modelování. 
( 4 ) ( h7 ) Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím každé jednotlivé ekologické inovace u typu 1 podle díl čí p řílohy 4 
k p říloze XXI na řízení (EU) 2017/1151.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Pro každou variantu/verzi se uvede samostatná tabulka.  
( 2 ) ( h2 ) Pro každé zkoušené referen ční palivo se uvede samostatná tabulka.  
( 3 ) ( h3 ) V p řípad ě pot řeby p řidejte řádky v tabulce tak, aby byla každá ekologická inovace na samostatném řádku.
 4.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací  ( 1 ): ..................................................................  
Vysv ětlivky  
( h ) Ekologické inovace.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací sestává z následujících prvk ů, 
které jsou vzájemn ě odd ěleny mezerou:  
— kód schvalovacího orgánu podle p řílohy VII; 
— kód každé ekologické inovace, jíž je vozidlo vybaveno, chronologicky podle schvalovacích rozhodnutí 
Komise. 
(Nap říklad obecný kód t ří ekologických inovací schválených postupn ě pod čísly 10, 15 a 16 a instalo ­
vaných ve vozidle schváleném n ěmeckým schvalovacím orgánem by byl: „e1 10 15 16“.)“  
Zm ěny p řílohy IX sm ěrnice 2007/46/ES  
5) P říloha IX sm ěrnice 2007/46/ES se nahrazuje tímto:  
„P ŘÍLOHA IX  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
0. CÍLE  
Prohlášení o shod ě je osv ědčení, které výrobce vozidla vydává kupujícímu, aby ho ujistil, že vozidlo, které 
získal, spl ňovalo v dob ě výroby platné právní p ředpisy Evropské unie.  
Prohlášení o shod ě rovn ěž slouží k tomu, aby p říslušné orgány členských stát ů mohly registrovat vozidla, aniž 
by musely po žadateli vyžadovat poskytnutí další technické dokumentace.  
Pro tyto ú čely musí prohlášení o shod ě obsahovat:  
a) identifika ční číslo vozidla;  
b) p řesné technické charakteristiky vozidla (tj. není dovoleno uvád ět u jednotlivých položek pouze rozsah 
hodnot).  
1. OBECNÝ POPIS  
1.1 Prohlášení o shod ě sestává ze dvou částí.  
a) STRANA 1, která sestává z prohlášení výrobce o shod ě. Pro všechny kategorie vozidel platí tentýž vzor.  
b) STRANA 2, která je technickým popisem hlavních vlastností vozidla. Vzor strany 2 se upravuje podle 
jednotlivých specifických kategorií vozidel.  
1.2 Prohlášení o shod ě má maximáln ě formát A4 (210 × 297 mm) nebo je složeno na formát A4.  
1.3 Aniž je dot čeno ustanovení v bod ě 0 písm. b), hodnoty a jednotky uvedené v druhé části musí být shodné 
s hodnotami a jednotkami ve schvalovací dokumentaci podle odpovídajících regula čních akt ů. P ři kontrole 
shodnosti výroby se hodnoty ov ěřují postupy vymezenými v odpovídajících regula čních aktech. Zohlední se 
odchylky povolené v t ěchto regula čních aktech.CS L 175/290 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ  
2.1 Vzor A prohlášení o shod ě (úplné vozidlo) se vztahuje na vozidla, která lze používat na silnici, aniž by jejich 
schválení vyžadovalo další stupe ň. 
2.2 Vzor B prohlášení o shod ě (dokon čená vozidla) se vztahuje na vozidla, která pro ú čely schválení prošla dalším 
stupn ěm. 
Jde o b ěžný výsledek postupu vícestup ňového schválení (nap ř. autobus vyrobený výrobcem druhého stupn ě na 
podvozku vyrobeném výrobcem vozidla).  
Dopl ňkové vlastnosti p řidané b ěhem vícestup ňového postupu musí být stru čně popsány.  
2.3 Vzor C prohlášení o shod ě (neúplná vozidla) se vztahuje na vozidla, pro jejichž schválení je nutný další stupe ň 
(nap ř. podvozky nákladních vozidel).  
Pro vozidla s podvozkem s kabinou pat řící do kategorie N, s výjimkou taha čů náv ěsů, platí vzor C.  
ČÁST I  
ÚPLNÁ A DOKON ČENÁ VOZIDLA  
VZOR A1 – STRANA 1  
ÚPLNÁ VOZIDLA  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
Strana 1  
Níže podepsaný [… ( celé jméno a funkce )] tímto osv ědčuje, že vozidlo:  
0.1 Zna čka (obchodní firma výrobce): …  
0.2 Typ: …  
— Varianta (  a ): …  
— Verze (  a ): …  
0.2.1 Obchodní název: …  
0.4 Kategorie vozidla: …  
0.5 Název spole čnosti a adresa výrobce: …  
0.6 Umíst ění a zp ůsob p řipevn ění povinných štítk ů: …  
Umíst ění identifika čního čísla vozidla: …  
0.9 Jméno a adresa zástupce výrobce (pokud existuje): …  
0.10 Identifika ční číslo vozidla: …  
odpovídá ze všech hledisek typu popsanému ve schválení (… číslo schválení typu v četn ě čísla rozší ření) vydaném dne (…  
datum vydání ) a 
m ůže být trvale registrováno v členských státech, které mají pravostranný/levostranný (  b ) provoz a které užívají 
metrické/britské (  c ) jednotky na rychlom ěru a p řípadn ě metrické/britské (  c ) jednotky na po čítadle ujetých kilome ­
trů ( d ).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/291
 
(Místo) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOR A2 – STRANA 1  
SCHVÁLENÍ TYPU PRO ÚPLNÁ VOZIDLA V MALÝCH SÉRIÍCH  
[Rok]  [Po řadové číslo]  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
Strana 1  
Níže podepsaný [… ( celé jméno a funkce )] tímto osv ědčuje, že vozidlo:  
0.1 Zna čka (obchodní firma výrobce): …  
0.2 Typ: …  
— Varianta (  a ): …  
— Verze (  a ): …  
0.2.1 Obchodní název: …  
0.4 Kategorie vozidla: …  
0.5 Název spole čnosti a adresa výrobce: …  
0.6 Umíst ění a zp ůsob p řipevn ění povinných štítk ů: …  
Umíst ění identifika čního čísla vozidla: …  
0.9 Jméno a adresa zástupce výrobce (pokud existuje): …  
0.10 Identifika ční číslo vozidla: …  
odpovídá ze všech hledisek typu popsanému ve schválení (…  číslo schválení typu v četn ě čísla rozší ření) vydaném dne (…  
datum vydání ) a 
m ůže být trvale registrováno v členských státech, které mají pravostranný/levostranný (  b ) provoz a které užívají 
metrické/britské (  c ) jednotky na rychlom ěru a p řípadn ě metrické/britské (  c ) jednotky na po čítadle ujetých kilome ­
trů ( d ). 
(Místo) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOR B – STRANA 1  
DOKON ČENÁ VOZIDLA  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
Strana 1  
Níže podepsaný [… ( celé jméno a funkce )] tímto osv ědčuje, že vozidlo:  
0.1 Zna čka (obchodní firma výrobce): …  
0.2 Typ: …  
— Varianta (  a ): …CS L 175/292 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
— Verze (  a ): …  
0.2.1 Obchodní název: …  
0.2.2 Pro vozidla s vícestup ňovým schválením informace o schválení typu vozidla základního/p ředchozího stupn ě 
(uve ďte informace pro každý stupe ň): 
— Typ: …  
— Varianta (  a ): …  
— Verze (  a ): …  
Číslo schválení typu, číslo rozší ření …  
0.4 Kategorie vozidla: …  
0.5 Název spole čnosti a adresa výrobce: …  
0.5.1 Pro vozidla s vícestup ňovým schválením název spole čnosti a adresa výrobce vozidla základního/p ředchozího 
stupn ě (stup ňů)… 
0.6 Umíst ění a zp ůsob p řipevn ění povinných štítk ů: …  
Umíst ění identifika čního čísla vozidla: …  
0.9 Jméno a adresa zástupce výrobce (pokud existuje): …  
0.10 Identifika ční číslo vozidla: …  
a) bylo dokon čeno a zm ěněno (  1 ) takto: … a  
b) odpovídá ze všech hledisek typu popsanému ve schválení (…  číslo schválení typu v četn ě čísla rozší ření) vydaném 
dne (…  datum vydání ) a 
c) m ůže být trvale registrováno v členských státech, které mají pravostranný/levostranný (  b ) provoz a které 
užívají metrické/britské (  c ) jednotky na rychlom ěru a p řípadn ě metrické/britské (  c ) jednotky na po čítadle 
ujetých kilometr ů ( d ). 
(Místo) (Datum): …  (Podpis): …  
Přílohy: Prohlášení o shod ě vystavené p ři každém p ředchozím stupni.  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M1  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/293
 
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 T řída hybridního [elektrického] vozidla: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3CS L 175/294 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinace pneumatika/kolo / t řída valivého odporu (použije-li se) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
40. Barva vozidla (  j ): …  
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
42.1 Místo (místa) k sed ění ur čená k užití pouze p ři stojícím vozidle: …  
42.3 Po čet míst p řístupných pro uživatele invalidního vozíku: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
— u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
— u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisíCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/295
 
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: Typ I nebo ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NOx: …. HC + NOx: …. Pevné částice: …..  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): …  
Částice (po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ) ( r ): 
1. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel  
Hodnoty NEDC  Emise CO  2 Spot řeba paliva v p řípad ě zkoušky emisí podle na řízení 
(ES) č. 692/2008  
M ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimom ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážené (  1 ), kombinace  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km  
Faktor odchylky (použije-li se)  
Faktor ov ěření (použije-li se)  „1“ nebo “0“CS L 175/296 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie (vážená, 
kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inovací / ekologickými inovacemi: ano/ne (  1 ) 
3.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací (  p1 ): …  
3.2 Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologic ­
kých inovací (  p2 ) (uve ďte samostatn ě pro každé zkoušené referen ční palivo):  
3.2.1 snížení emisí u NEDC: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
3.2.2 snížení emisí u WLTP: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
4. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel, podle na řízení (EU) 2017/1151  
Hodnoty WLTP  Emise CO  2 Spot řeba paliva  
Nízká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
St řední (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimo řádn ě vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace (  1 ) … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
5. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC podle na řízení (EU) 2017/1151 (v 
příslušném p řípad ě) 
5.1 Výhradn ě elektrická vozidla 
Spot řeba elektrické energie  … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
Ak ční dosah na elekt řinu ve m ěstě … km  
5.2 Hybridní elektrické vozidlo OVC 
Spot řeba elektrické energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu (EAER)  … km  
Ak ční dosah elekt řinu ve m ěstě 
(EAER city)  … km  
Různé 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/297
 
52. Poznámky (  n ): …  
Dodate čné kombinace pneumatika/kolo: technické parametry (bez odkazu na RR)  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M2  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
9. Vzdálenost od p ředku vozidla ke st ředu spojovacího za řízení: … mm  
12. Zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kgCS L 175/298 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/299
 
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 T řída hybridního [elektrického] vozidla: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm atd.  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo / t řída valivého odporu (použije-li se) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
39. T řída vozidla: t řída I / t řída II / t řída III / t řída A / t řída B (  1 ) 
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …CS L 175/300 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
42.1 Místo (místa) k sed ění ur čená k užití pouze p ři stojícím vozidle: …  
42.3 Po čet míst p řístupných pro uživatele invalidního vozíku: …  
43. Po čet míst k stání: …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: Typ I nebo ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NOx: …. HC + NOx: …. Pevné částice: …..  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): …  
Částice (po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/301
 
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ) ( r ): 
1. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel  
Hodnoty NEDC  Emise CO  2 Spot řeba paliva v p řípad ě zkoušky emisí v souladu 
s NEDC podle na řízení (ES) č. 692/2008  
M ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimom ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážené (  1 ), kombinace  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km  
Faktor odchylky (použije-li 
se) 
Faktor ov ěření (použije-li se)  „1“ nebo „0“  
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie 
(vážená, kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inovací / ekologickými inovacemi: ano/ne (  1 ) 
3.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací (  p1 ): …  
3.2 Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekolo ­
gických inovací (  p2 ) (uve ďte samostatn ě pro každé zkoušené referen ční palivo):  
3.2.1 snížení emisí u NEDC: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
3.2.2 snížení emisí u WLTP: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
4. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel, podle na řízení (EU) 
2017/1151  
Hodnoty WLTP  Emise CO  2 Spot řeba paliva  
Nízká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
St řední (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimo řádn ě vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace (  1 ) … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 )CS L 175/302 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC podle na řízení (EU) 2017/1151 (v 
příslušném p řípad ě) 
5.1 Výhradn ě elektrická vozidla 
Spot řeba elektrické energie  … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
Ak ční dosah na elekt řinu ve m ěstě … km  
5.2 Hybridní elektrické vozidlo OVC 
Spot řeba elektrické energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu (EAER)  … km  
Ak ční dosah elekt řinu ve m ěstě 
(EAER city)  … km  
Různé 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M3  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
9. Vzdálenost od p ředku vozidla ke st ředu spojovacího za řízení: … mmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/303
 
12. Zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kgCS L 175/304 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30.1 Rozchod kol u jednotlivých řízených náprav: … mm  
30.2 Rozchod kol u všech ostatních náprav: … mm  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/305
 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
39. T řída vozidla: t řída I / t řída II / t řída III / t řída A / t řída B (  1 ) 
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
42.1 Místo (místa) k sed ění ur čená k užití pouze p ři stojícím vozidle: …  
42.2 Po čet míst k sed ění pro cestující: … (dolní podlaží) … (horní podlaží) (v četn ě sedadla řidi če) 
42.3 Po čet míst p řístupných pro uživatele invalidního vozíku: …  
43. Po čet míst k stání: …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ):CS L 175/306 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice (po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N1  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/307
 
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
9. Vzdálenost od p ředku vozidla ke st ředu spojovacího za řízení: … mm  
11. Délka ložného prostoru: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
14. Hmotnost základního vozidla v provozním stavu: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 T řída hybridního [elektrického] vozidla: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )CS L 175/308 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinace pneumatika/kolo / t řída valivého odporu (použije-li se) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
40. Barva vozidla (  j ): …  
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/309
 
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ) ( r ): 
1. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel  
Hodnoty NEDC  Emise CO  2 Spot řeba paliva v p řípad ě zkoušky emisí podle na řízení 
(ES) č. 692/2008  
M ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 )CS L 175/310 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Hodnoty NEDC  Emise CO  2 Spot řeba paliva v p řípad ě zkoušky emisí podle na řízení 
(ES) č. 692/2008  
Mimom ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážené (  1 ), kombinace  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km  
Faktor odchylky (použije-li se)  
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie 
(vážená, kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inovací / ekologickými inovacemi: ano/ne (  1 ) 
3.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací (  p1 ): …  
3.2 Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekolo ­
gických inovací (  p2 ) (uve ďte samostatn ě pro každé zkoušené referen ční palivo):  
3.2.1 snížení emisí u NEDC: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
3.2.2 snížení emisí u WLTP: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
4. Veškerá hnací ústrojí krom ě výhradn ě elektrických vozidel podle na řízení (EU) 2017/1151  
Hodnoty WLTP  Emise CO  2 Spot řeba paliva  
Nízká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
St řední (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimo řádn ě vysoká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace (  1 ) … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
5. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC podle na řízení (EU) 2017/1151 (v 
příslušném p řípad ě) 
5.1 Výhradn ě elektrická vozidla (  1 ) nebo (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie  … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
Ak ční dosah na elekt řinu ve 
m ěstě … kmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/311
 
5.2 Hybridní elektrická vozidla OVC (  1 ) nebo (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu (EAER)  … km  
Ak ční dosah elekt řinu ve m ěstě 
(EAER city)  … km  
Různé 
50. Schválení typu podle konstruk čních p ředpis ů pro p řepravu nebezpe čných v ěcí ud ěleno: ano / t řída 
(třídy): …/ne (  l ): 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
Seznam penumatik: technické parametry (bez odkazu na RR)  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N2  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
9. Vzdálenost od p ředku vozidla ke st ředu spojovacího za řízení: … mm  
11. Délka ložného prostoru: … mm  
12. Zadní p řevis: … mmCS L 175/312 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/313
 
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 T řída hybridního [elektrického] vozidla: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo / t řída valivého odporu (použije-li se) (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 )CS L 175/314 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/315
 
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ) ( r ): 
1. Veškerá hnací ústrojí, p řípadn ě krom ě výhradn ě elektrických vozidel  
Hodnoty NEDC  Emise CO  2 Spot řeba paliva v p řípad ě zkoušky emisí podle na řízení 
(ES) č. 692/2008  
M ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimom ěstský cyklus (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážené (  1 ), kombinace  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km  
Faktor odchylky (použije-li se)  
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie 
(vážená, kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inovací / ekologickými inovacemi: ano/ne (  1 ) 
3.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací (  p1 ): …  
3.2 Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekolo ­
gických inovací (  p2 ) (uve ďte samostatn ě pro každé zkoušené referen ční palivo):  
3.2.1 snížení emisí u NEDC: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
3.2.2 snížení emisí u WLTP: … g/km (v p říslušném p řípad ě) 
4. Veškerá hnací ústrojí krom ě výhradn ě elektrických vozidel podle na řízení (EU) 2017/1151  
Hodnoty WLTP  Emise CO  2 Spot řeba paliva  
Nízká (  1 ): … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
St řední  1 : … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vysoká  1 : … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Mimo řádn ě vysoká  1 : … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace (  1 ) … g/km  … l/100 km nebo m  3 /100 km nebo kg/100 km (  1 )CS L 175/316 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC podle na řízení (EU) 2017/1151 (v 
příslušném p řípad ě) 
5.1 Výhradn ě elektrická vozidla (  1 ) nebo (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie  … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
Ak ční dosah na elekt řinu ve 
m ěstě … km  
5.2 Hybridní elektrická vozidla OVC (  1 ) nebo (v p říslušném p řípad ě) 
Spot řeba elektrické energie 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu (EAER)  … km  
Ak ční dosah elekt řinu ve m ěstě 
(EAER city)  … km  
Různé 
50. Schválení typu podle konstruk čních p ředpis ů pro p řepravu nebezpe čných v ěcí ud ěleno: ano / t řída 
(třídy): …/ne (  l ): 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N3  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/317
 
7. Výška: … mm  
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
9. Vzdálenost od p ředku vozidla ke st ředu spojovacího za řízení: … mm  
11. Délka ložného prostoru: … mm  
12. Zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kgCS L 175/318 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/319
 
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 )CS L 175/320 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2 Zkušební postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
50. Schválení typu podle konstruk čních p ředpis ů pro p řepravu nebezpe čných v ěcí ud ěleno: ano / t řída 
(třídy): …/ne (  l ): 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA O1 A O2  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
10. Vzdálenost od st ředu spojovacího za řízení k zádi vozidla: … mm  
11. Délka ložného prostoru: … mm  
12. Zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/321
 
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla: … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě u náv ěsu nebo p řívěsu s nápravami 
uprost řed: … kg  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30.1 Rozchod kol u jednotlivých řízených náprav: … mm  
30.2 Rozchod kol u všech ostatních náprav: … mm  
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
34. Náprava (nápravy) vybavené vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …CS L 175/322 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Různé 
50. Schválení typu podle konstruk čních p ředpis ů pro p řepravu nebezpe čných v ěcí ud ěleno: ano / t řída 
(třídy): …/ne (  l ): 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA O3 A O4  
(úplná a dokon čená vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Délka: … mm  
6. Ší řka: … mm  
7. Výška: … mm  
10. Vzdálenost od st ředu spojovacího za řízení k zádi vozidla: … mm  
11. Délka ložného prostoru: … mm  
12. Zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
13. Hmotnost vozidla v provozním stavu: … kg  
13.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Skute čná hmotnost vozidla:… ……………………………… kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/323
 
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě u náv ěsu nebo p řívěsu s nápravami 
uprost řed: … kg  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
34. Náprava (nápravy) vybavené vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 )CS L 175/324 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Karoserie  
38. Kód karoserie (  i ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Různé 
50. Schválení typu podle konstruk čních p ředpis ů pro p řepravu nebezpe čných v ěcí ud ěleno: ano / t řída 
(třídy): …/ne (  l ): 
51. Pro vozidla zvláštního ur čení: ur čení v souladu s p řílohou II bodem 5: …  
52. Poznámky (  n ): …  
ČÁST II  
NEÚPLNÁ VOZIDLA  
VZOR C1 – STRANA 1  
NEÚPLNÁ VOZIDLA  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
Strana 1  
Níže podepsaný [… ( celé jméno a funkce )] tímto osv ědčuje, že vozidlo:  
0.1 Zna čka (obchodní firma výrobce): …  
0.2 Typ: …  
Varianta (  a ): …  
Verze (  a ): …  
0.2.1 Obchodní název: …  
0.2.2 Pro vozidla s vícestup ňovým schválením informace o schválení typu vozidla základního/p ředchozího stupn ě 
(uve ďte informace pro každý stupe ň): 
Typ:…  
Varianta (  a ): …  
Verze (  a ):… 
Číslo schválení typu, číslo rozší ření ……………………… ……………………… .  
0.4 Kategorie vozidla: …  
0.5 Název spole čnosti a adresa výrobce: …  
0.5.1 Pro vozidla s vícestup ňovým schválením název spole čnosti a adresa výrobce vozidla základního/p ředchozího 
stupn ě (stup ňů)……………………………… ..CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/325
 
0.6 Umíst ění a zp ůsob p řipevn ění povinných štítk ů: …  
Umíst ění identifika čního čísla vozidla: …  
0.9 Jméno a adresa zástupce výrobce (pokud existuje): …  
0.10 Identifika ční číslo vozidla: …  
odpovídá ze všech hledisek typu popsanému ve schválení (… číslo schválení typu v četn ě čísla rozší ření) vydaném dne (…  
datum vydání ) a 
nem ůže být trvale registrováno bez dalšího schvalování. 
(Místo) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOR C2 – STRANA 1  
SCHVÁLENÍ TYPU PRO NEÚPLNÁ VOZIDLA V MALÝCH SÉRIÍCH  
[Rok]  [Po řadové číslo]  
ES PROHLÁŠENÍ O SHOD Ě 
Strana 1  
Níže podepsaný [… ( celé jméno a funkce )] tímto osv ědčuje, že vozidlo:  
0.1 Zna čka (obchodní firma výrobce): …  
0.2 Typ: …  
Varianta (  a ): …  
Verze (  a ): …  
0.2.1 Obchodní název: …  
0.4 Kategorie vozidla: …  
0.5 Název spole čnosti a adresa výrobce: …  
0.6 Umíst ění a zp ůsob p řipevn ění povinných štítk ů: …  
Umíst ění identifika čního čísla vozidla: …  
0.9 Jméno a adresa zástupce výrobce (pokud existuje): …  
0.10 Identifika ční číslo vozidla: …  
odpovídá ze všech hledisek typu popsanému ve schválení (… číslo schválení typu v četn ě čísla rozší ření) vydaném dne (…  
datum vydání ) a 
nem ůže být trvale registrováno bez dalšího schvalování. 
(Místo) (Datum): …  (Podpis): …CS L 175/326 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M1  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmCS L 175/328 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
Karoserie  
41. Po čet a uspo řádání dve ří: …  
42. Po čet míst k sed ění (v četn ě sedadla řidi če) (  k ): …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ):CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/329
 
1. Veškerá hnací ústrojí krom ě výhradn ě elektrických vozidel podle na řízení (EU) 2017/1151  
Emise CO  2 Spot řeba paliva  
M ěstský cyklus:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Mimom ěstský cyklus:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace  … g/km  … l/100 km  
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC 
Spot řeba elektrické energie (vážená, 
kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M2  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mmCS L 175/330 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mmCS L 175/332 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/333
 
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA M3  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kgCS L 175/334 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/335
 
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30.1 Rozchod kol u jednotlivých řízených náprav: … mm  
30.2 Rozchod kol u všech ostatních náprav: … mm  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … barCS L 175/336 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice: …  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
52. Poznámky (  n ): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/337
 
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N1  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnostiCS L 175/338 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/hCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/339
 
Nápravy a zav ěšení 
30. Rozchod kol u náprav:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 )CS L 175/340 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice:  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
49. Emise CO  2 / spot řeba paliva / spot řeba elektrické energie (  m ): 
1. Veškerá hnací ústrojí krom ě výhradn ě elektrických vozidel podle na řízení (EU) 2017/1151  
Emise CO  2 Spot řeba paliva  
M ěstský cyklus:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Mimom ěstský cyklus:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinace:  … g/km  … l/100 km / m  3 /100 km (  1 ) 
Vážená, kombinace  … g/km  … l/100 km  
2. Výhradn ě elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla OVC 
Spot řeba elektrické energie (vážená, 
kombinace (  1 )) … Wh/km  
Ak ční dosah na elekt řinu … km  
3. Vozidlo vybavené ekologickou inovací / ekologickými inovacemi: ano/ne (  1 ) 
3.1 Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací (  p1 ): …  
3.2 Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologic ­
kých inovací (  p2 ) (uve ďte samostatn ě pro každé zkoušené referen ční palivo): …  
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N2  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/341
 
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kgCS L 175/342 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/343
 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:CS L 175/344 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: typ 1 nebo ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …  
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: Typ 1 (pr ům ěrné hodnoty NEDC, nejvyšší hodnoty WLTP) nebo WHSC (EURO 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice:  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA N3  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
3. Hnací nápravy (po čet, umíst ění, propojení): … …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mmCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/345
 
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
8. P ředsazení to čnice u taha čů náv ěsů (maximální a minimální): … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.4 Maximální technicky p řípustná hmotnost jízdní soupravy: … kg  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kgCS L 175/346 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost jízdní soupravy pro registraci/provoz … kg  
18. Maximální technicky p řípustná p řípojná hmotnost:  
18.1 p řívěsu: … kg  
18.2 náv ěsu: … kg  
18.3 p řívěsu s nápravami uprost řed: … kg  
18.4 nebrzd ěného p řípojného vozidla: … kg  
19. Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě: … kg  
Hnací jednotka  
20. Výrobce motoru: …  
21. Kód motoru podle vyzna čení na motoru: …  
22. Princip činnosti: …  
23. Výhradn ě elektrický: ano/ne (  1 ) 
23.1 Hybridní [elektrické] vozidlo: ano/ne (  1 ) 
24. Po čet a uspo řádání válc ů: …  
25. Zdvihový objem motoru: … cm  3 
26. Palivo: motorová nafta / benzin / zkapaln ěný ropný plyn (LPG) / stla čený zemní plyn (CNG) – biomethan / 
LNG / ethanol / bionafta / vodík (  1 ) 
26.1 Jednopalivové / dvoupalivové (bi-fuel) / vícepalivové (flex fuel) / dvoupalivové (dual fuel) (  1 ) 
26.2 (Pouze dual fuel) typ 1A / typ 1B / typ 2A / typ 2B / typ 3B (  1 ) 
27. Maximální výkon  
27.1 Maximální netto výkon (  g ): … kW p ři … ot/min (spalovací motor) (  1 ) 
27.2 Maximální hodinový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximální netto výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximální 30minutový výkon: … kW (elektrický motor) (  1 ) ( s )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/347
 
28. P řevodovka (druh): …  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
33. Hnací náprava (nápravy) vybavená vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Brzdy  
36. Spojení brzd p řípojného vozidla mechanická/elektrická/pneumatická/hydraulická (  1 ) 
37. Tlak v plnicí v ětvi spojovacího potrubí pro p řívěs: … bar  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Vliv na životní prost ředí 
46. Hladina akustického tlaku  
u stojícího vozidla: … dB(A) p ři otá čkách motoru: … min  –1 
u vozidla za jízdy: … dB(A)  
47. Hladina výfukových emisí (  l ): Euro …  
47.1 Parametry pro zkoušky emisí  
47.1.1 Zkušební hmotnost, kg: …  
47.1.2 Čelní plocha vozidla, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienty jízdního zatížení  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Emise výfukových plyn ů ( m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Číslo použitelného základního regula čního aktu a nejnov ějšího pozm ěňujícího regula čního aktu: …  
1.1 Zkušební postup: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Pevné částice: …CS L 175/348 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Opacita kou ře (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Zkušební postup: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
2.1 Zkušební postup: ETC (je-li použitelné)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Pevné částice:  
2.2 Zkušební postup: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Pevné částice (hmotnost): … Částice 
(po čet): …  
48.1 Korigovaná hodnota koeficientu absorpce kou ře: … (m  –1 ) 
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA O1 A O2  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
10. Vzdálenost od st ředu spojovacího za řízení k zádi vozidla: … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
19.1 Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě u náv ěsu nebo p řívěsu s nápravami 
uprost řed: … kg  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
30.1 Rozchod kol u jednotlivých řízených náprav: … mm  
30.2 Rozchod kol u všech ostatních náprav: … mm  
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
34. Náprava (nápravy) vybavené vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …  
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …CS L 175/350 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
STRANA 2  
KATEGORIE VOZIDLA O3 A O4  
(neúplná vozidla)  
Strana 2  
Obecné konstruk ční vlastnosti  
1. Po čet náprav: … a kol: …  
1.1 Po čet a umíst ění náprav s dvojitou montáží kol: …  
2. Řízené nápravy (po čet, umíst ění): …  
Hlavní rozm ěry 
4. Rozvor náprav (  e ): … mm  
4.1 Vzdálenost mezi nápravami:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Maximální p řípustná délka: … mm  
6.1 Maximální p řípustná ší řka: … mm  
7.1 Maximální p řípustná výška: … mm  
10. Vzdálenost od st ředu spojovacího za řízení k zádi vozidla: … mm  
12.1 Maximální p řípustný zadní p řevis: … mm  
Hmotnosti  
14. Hmotnost neúplného vozidla v provozním stavu: … kg  
14.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
15. Minimální hmotnost vozidla p ři dokon čení: … kg  
15.1 Rozložení této hmotnosti na nápravy:  
1. … kgCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Maximální technicky p řípustné hmotnosti  
16.1 Maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla: … kg  
16.2 Technicky p řípustná hmotnost na každou z náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
16.3 Technicky p řípustná hmotnost na každou skupinu náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg atd.  
17. Uvažované maximální p řípustné hmotnosti pro registraci/provoz ve vnitrostátním/mezinárodním 
provozu (  1 ) ( o ) 
17.1 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz: … kg  
17.2 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou nápravu:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Uvažovaná maximální p řípustná hmotnost naloženého vozidla pro registraci/provoz na každou skupinu 
náprav:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1 Maximální technicky p řípustná statická hmotnost ve spojovacím bod ě u náv ěsu nebo p řívěsu s nápravami 
uprost řed: … kg  
Maximální rychlost  
29. Maximální rychlost: … km/h  
Nápravy a zav ěšení 
31. Umíst ění zdvihatelné nápravy (náprav): …  
32. Umíst ění zatížitelné nápravy (náprav): …  
34. Náprava (nápravy) vybavené vzduchovým pérováním nebo obdobným pérováním: ano/ne (  1 ) 
35. Kombinace pneumatika/kolo (  h ): …CS L 175/352 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Spojovací za řízení  
44. Číslo schválení nebo zna čka schválení spojovacího za řízení (je-li namontováno): …  
45. Druhy nebo t řídy spojovacích za řízení, která lze namontovat: …  
45.1 Parametry (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Různé 
52. Poznámky (  n ): …  
Vysv ětlivky k p říloze IX  
( 1 ) Nehodící se škrtn ěte. 
( a ) Uve ďte identifika ční kód —  
( b ) Uve ďte, zda je vozidlo vhodné pro užití bu ď pro pravostranný, nebo pro levostranný provoz, nebo jak pro pravostranný, tak pro 
levostranný provoz.  
( c ) Uve ďte, zda jsou namontovaný rychlom ěr a/nebo po čítadlo ujetých kilometr ů opat řeny metrickými jednotkami, nebo metrickými 
i britskými jednotkami.  
( d ) Toto prohlášení neomezuje právo členských stát ů vyžadovat technické úpravy s cílem umožnit registraci vozidla v jiném členském 
stát ě, než pro který bylo ur čeno, pokud je sm ěr provozu na opa čné stran ě vozovky.  
( e ) Položky 4 a 4.1 se vyplní podle definic 25 (rozvor) a 26 (vzdálenost mezi nápravami) uvedených v na řízení (EU) č. 1230/2012  
— —  
( g ) U hybridních elektrických vozidel uve ďte oba výstupní výkony.  
( h ) Volitelné vybavení pod tímto písmenem je možné uvést v rámci položky „Poznámky“.  
( i ) Použijí se kódy popsané v p říloze II části C.  
( j ) Uve ďte pouze tyto základní barvy: bílá, žlutá, oranžová, červená, fialová, modrá, zelená, šedá, hn ědá nebo černá.  
( k ) S výjimkou sedadel ur čených k užití pouze p ři stojícím vozidle a po čtu míst pro invalidní vozíky. 
U autokar ů pat řících do kategorie vozidel M  3 se do po čtu cestujících zahrne po čet člen ů posádky.  
( l ) Uve ďte hodnotu emisí Euro a znak, který odpovídá ustanovením použitým pro schválení typu.  
( m ) Opakujte pro jednotlivá paliva, která lze použít. Vozidla, která mohou být pohán ěna jak benzinem, tak i plynným palivem, avšak 
u kterých benzinový systém slouží pouze pro nouzové p řípady nebo pro startování a kde benzinová nádrž nem ůže pojmout více 
než 15 litr ů benzinu, se považují za vozidla pohán ěná pouze plynným palivem.  
( m1 ) U dvoupalivových (dual fuel) motor ů a vozidel EURO VI p řípadn ě opakujte.  
( m2 ) Uvedou se pouze emise vyhodnocené v souladu s platnými právními p ředpisy.  
( n ) Je-li vozidlo vybaveno radarovým za řízením krátkého dosahu v pásmu 24 GHz podle rozhodnutí Komise 2005/50/ES (Ú ř. v ěst. 
L 21, 25.1.2005, s. 15), výrobce zde uvede: „Vozidlo vybavené radarovým za řízením krátkého dosahu v pásmu 24 GHz.“  
( o ) Výrobce m ůže vyplnit tyto položky bu ď pro mezinárodní provoz, nebo pro vnitrostátní provoz, nebo pro obojí. 
V p řípad ě vnitrostátního provozu se uvede kód zem ě, ve které má být vozidlo registrováno. Tento kód musí být v souladu 
s normou ISO 3166-1:2006. 
V p řípad ě mezinárodního provozu se uvede číslo sm ěrnice (nap ř. „96/53/ES“ pro sm ěrnici Rady 96/53/ES).  
( p ) Ekologické inovace.  
( p1 ) Obecný kód p říslušné ekologické inovace / p říslušných ekologických inovací sestává z následujících prvk ů, které jsou vzájemn ě 
odd ěleny mezerou: 
— kód schvalovacího orgánu podle p řílohy VII; 
— kód každé ekologické inovace, jíž je vozidlo vybaveno, chronologicky podle schvalovacích rozhodnutí Komise. 
(Nap říklad obecný kód t ří ekologických inovací schválených postupn ě pod čísly 10, 15 a 16 a instalovaných ve vozidle 
schváleném n ěmeckým schvalovacím orgánem by byl: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Celkové snížení emisí CO  2 dosažené použitím každé ekologické inovace.  
( q ) V p řípad ě dokon čených vozidel kategorie N  1 spadajících do oblasti p ůsobnosti na řízení (ES) č. 715/2007.  
( r ) Použije se pouze v p řípad ě, že je vozidlo schváleno podle na řízení (ES) č. 715/2007.  
( s ) V p řípad ě více než jednoho elektromotoru uve ďte celkový ú činek všech motor ů.“CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/353
 
PŘÍLOHA XIX  
ZM ĚNY NA ŘÍZENÍ (EU) č. 1230/2012  
Na řízení (EU) č. 1230/2012 se m ění takto:  
1. V článku 2 se odstavec 5 nahrazuje tímto:  
„ „hmotností volitelného vybavení“ se rozumí maximální hmotnost kombinací volitelného vybavení, jež m ůže být 
namontováno na vozidle vedle standardního vybavení podle specifikací výrobce;“CS L 175/354 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
PŘÍLOHA XX  
M ĚŘENÍ NETTO VÝKONU A MAXIMÁLNÍHO 30MINUTOVÉHO VÝKONU ELEKTRICKÉ POHÁN ĚCÍ SOUSTAVY  
1. ÚVOD  
Tato p říloha stanoví požadavky na m ěření netto výkonu motoru, netto výkonu a maximálního 30minutového 
výkonu elektrické pohán ěcí soustavy.  
2. OBECNÉ POŽADAVKY  
2.1. Obecné požadavky na provád ění zkoušek a vyhodnocování výsledk ů vyjma t ěch, které jsou stanoveny v této p říloze, 
stanoví bod 5 p ředpisu EHK OSN č. 85 (  1 ). 
2.2. Zkušební palivo  
Body 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 a 5.2.3.4 p ředpisu EHK OSN č. 85 se vykládají takto:  
Použije se palivo dostupné na trhu. V p řípad ě sporu se použije vhodné referen ční palivo uvedené v p říloze IX tohoto 
na řízení.  
2.3. Korek ční sou činitele výkonu  
Odchyln ě od bodu 5.1 p řílohy 5 p ředpisu EHK OSN č. 85 se korek ční sou činitel α a nebo α d nastaví na žádost 
výrobce na hodnotu 1, je-li turbomotor vybaven systémem, který umož ňuje kompenzovat teplotu a nadmo řskou 
výšku podmínek okolí.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/355  
( 1 ) Ú ř. v ěst. L 326, 24.11.2006, s. 55.
 PŘÍLOHA XXI  
POSTUPY ZKOUŠKY EMISÍ TYPU 1  
1. ÚVOD  
Tato p říloha popisuje postup stanovení úrovní emisí plynných slou čenin, pevných částic, po čtu částic, emisí 
CO  2 , spot řeby paliva, spot řeby elektrické energie a ak čního dosahu na elekt řinu lehkých užitkových vozidel.  
2. VYHRAZENO  
3. DEFINICE  
3.1. Zkušební za řízení  
3.1.1. „ Přesností “ se rozumí rozdíl mezi nam ěřenou hodnotou a referen ční hodnotou, dohledatelnou podle vnitrostátní 
normy, který popisuje správnost výsledku. Viz obrázek 1.  
3.1.2. „ Kalibrací “ se rozumí proces nastavení odezvy m ěřícího systému, tak aby se jeho výstupní hodnoty shodovaly 
s referen čními signály v p říslušném rozsahu.  
3.1.3. „ Kalibra čním plynem “ se rozumí sm ěs plyn ů používaná ke kalibrování analyzátor ů plynu.  
3.1.4. „ Metodou dvojitého řed ění“ se rozumí proces odd ělení části z řed ěného pr ůtoku výfukových plyn ů a jejího 
následného míšení s p říslušným množstvím ředicího vzduchu p řed odb ěrným filtrem pevných částic.  
3.1.5. „ Systémem řed ění plného toku výfukových plyn ů“ se rozumí nep řetržité řed ění celkového toku výfukových plyn ů 
vozidla okolním vzduchem, a to regulovaným zp ůsobem za použití za řízení pro odb ěr vzork ů s konstantním 
objemem (CVS).  
3.1.6. „ Linearizací “ se rozumí použití r ůzných koncentrací nebo materiál ů ke stanovení matematického vztahu mezi 
koncentrací a odezvou systému.  
3.1.7. „ Údržbou v ětšího rozsahu “ se rozumí úprava, oprava či nahrazení konstruk ční části nebo modulu, které by mohly 
mít vliv na p řesnost m ěření. 
3.1.8. „ Uhlovodíky jinými než methan “ (NMHC) se rozumí celkové množství uhlovodík ů (THC) bez methanu (CH  4 ). 
3.1.9. „ Precizností “ se rozumí míra, v jaké opakovaná m ěření za nezm ěněných podmínek vedou ke stejnému výsledku 
(obrázek 1), p řičemž v této p říloze se tento pojem vztahuje vždy na jednu sm ěrodatnou odchylku.  
3.1.10. „ Referen ční hodnotou “ se rozumí hodnota dohledatelná podle vnitrostátní normy. Viz obrázek 1.  
3.1.11. „ Požadovanou hodnotou “ se rozumí cílová hodnota, které má kontrolní systém dosáhnout.  
3.1.12. „ Kalibrací pro plný rozsah “ se rozumí se řízení p řístroje tak, aby dával správnou odezvu na kalibra ční standard, 
který odráží 75 % až 100 % maximální hodnoty rozsahu p řístroje nebo o čekávaného rozsahu použití.  
3.1.13. „ Celkovým množstvím uhlovodík ů“ (THC) se rozumí všechny t ěkavé slou čeniny, které lze zm ěřit pomocí plame ­
nového ioniza čního detektoru (FID).  
3.1.14. „ Ov ěřením “ se rozumí vyhodnocení, zda se výstupy m ěřicího systému shodují či neshodují s platnými referen ­ 
čními signály v rámci jedné, p řípadn ě n ěkolika p ředem stanovených prahových hodnot pro p řijetí.  
3.1.15. „ Nulovacím plynem “ se rozumí plyn, jenž neobsahuje analyt a který se používá pro nastavení odezvy analyzátoru 
na nulu.CS L 175/356 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek 1  
Definice p řesnosti, preciznosti a referen ční hodnoty
  
3.2. Jízdní zatížení a nastavení dynamometru  
3.2.1. „ Aerodynamickým odporem “ se rozumí síla p ůsobící vlivem odporu vzduchu proti vozidlu pohybujícímu se 
sm ěrem vp řed. 
3.2.2. „ Bodem aerodynamické stagnace “ se rozumí bod na povrchu vozidla, kde se rychlost v ětru rovná nule.  
3.2.3. „ Zablokováním anemometru “ se rozumí ú činek na m ěření anemometrem vyvolaný vozidlem, kdy se zdánlivá 
rychlost vzduchu liší od kombinace rychlosti vozidla s rychlostí v ětru ve vztahu k zemi.  
3.2.4. „ Omezenou analýzou “ se rozumí postup, kdy hodnoty čelní plochy vozidla a koeficientu aerodynamického 
odporu byly stanoveny nezávisle, p řičemž tyto hodnoty se použijí v rovnici pohybu.  
3.2.5. „ Hmotností v provozním stavu “ se rozumí hmotnost vozidla, jehož palivová nádrž (palivové nádrže) je napln ěna 
alespo ň na 90 % svého objemu, v četn ě hmotnosti řidi če, paliva a kapalin, a které je vybaveno standardním 
vybavením podle specifikací výrobce, a jsou-li sou částí vybavení, i hmotnost karoserie, kabiny, spojovacího 
za řízení a náhradního kola (náhradních kol), jakož i ná řadí. 
3.2.6. „ Hmotností řidi če“ se rozumí jmenovitá hmotnost 75 kg p ůsobící v referen čním bod ě místa k sezení řidi če. 
3.2.7. „ Maximálním zatížením vozidla “ se rozumí maximální technicky p řípustná hmotnost naloženého vozidla po 
ode čtení hmotnosti v provozním stavu, hmotnosti 25 kg a hmotnosti volitelného vybavení podle definice 
v bod ě 3.2.8.  
3.2.8. „ Hmotností volitelného vybavení “ se rozumí maximální hmotnost kombinací volitelného vybavení, jež m ůže být 
namontováno na vozidle vedle standardního vybavení podle specifikací výrobce.  
3.2.9. „ Volitelným vybavením “ se rozumí veškeré prvky, jež nejsou sou částí standardního vybavení a za jejichž montáž 
na vozidlo odpovídá výrobce a které m ůže zákazník objednat.  
3.2.10. „ Referen čními atmosférickými podmínkami (v souvislosti s m ěřením jízdního zatížení) “ se rozumí atmosférické 
podmínky, podle nichž se provádí korekce výsledk ů m ěření: 
a) atmosférický tlak: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosférická teplota: T  0 = 20 °C;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/357
 
c) hustota suchého vzduchu: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) rychlost v ětru: 0 m/s.  
3.2.11. „ Referen ční rychlostí “ se rozumí rychlost vozidla, p ři které se ur čuje jízdní zatížení nebo se ov ěřuje zatížení na 
vozidlovém dynamometru.  
3.2.12. „ Jízdním zatížením “ se rozumí síla p ůsobící proti pohybu vozidla sm ěrem vp řed, m ěřená dojezdovou metodou 
nebo metodami, jež jsou rovnocenné z hlediska zohledn ění ztrát t řením, jež vykazuje pohán ěcí soustava.  
3.2.13. „ Valivým odporem “ se rozumí síly, jimiž pneumatiky p ůsobí proti pohybu vozidla.  
3.2.14. „ Jízdním odporem “ se rozumí to čivý moment p ůsobící proti pohybu vozidla sm ěrem vp řed, m ěřený pomocí 
m ěřičů to čivého momentu instalovaných na hnacích kolech vozidla.  
3.2.15. „ Simulovaným jízdním zatížením “ se rozumí jízdní zatížení, jemuž vozidlo čelí na vozidlovém dynamometru 
a jehož ú čelem je reprodukovat jízdní zatížení m ěřené na silnici; skládá se ze síly vyvinuté vozidlovým 
dynamometrem a sil p ůsobících proti vozidlu p ři jízd ě na vozidlovém dynamometru a je aproximováno 
třemi koeficienty polynomu druhého stupn ě. 
3.2.16. „ Simulovaným jízdním odporem “ se rozumí jízdní odpor, jemuž vozidlo čelí na vozidlovém dynamometru a jehož 
účelem je reprodukovat jízdní odpor m ěřený na silnici; skládá se z to čivého momentu vyvinutého vozidlovým 
dynamometrem a to čivého momentu p ůsobícího proti vozidlu p ři jízd ě na vozidlovém dynamometru a je 
aproximován t řemi koeficienty polynomu druhého stupn ě. 
3.2.17. „ Stacionární anemometrií “ se rozumí m ěření rychlosti a sm ěru v ětru pomocí anemometru v míst ě a ve výšce nad 
úrovní vozovky na zkušební dráze, kde panují nejreprezentativn ější v ětrné podmínky.  
3.2.18. „ Standardním vybavením “ se rozumí základní konfigurace vozidla, jež je vybaveno všemi prvky požadovanými 
regula čními akty uvedenými v p říloze IV nebo p říloze XI sm ěrnice 2007/46/ES, v četn ě veškerých prvk ů, které 
jsou namontovány, aniž by tím vznikaly n ějaké další požadavky na konfiguraci nebo úrove ň vybavení.  
3.2.19. „ Cílovým jízdním zatížením “ se rozumí jízdní zatížení, jež má být reprodukováno.  
3.2.20. „ Cílovým jízdním odporem “ se rozumí jízdní odpor, jenž má být reprodukován na vozidlovém dynamometru.  
3.2.21. Vyhrazeno  
3.2.22. „ Korekcí v ětru“ se rozumí korekce ú činku v ětru na jízdní zatížení na základ ě údaj ů stacionární nebo palubní 
anemometrie.  
3.2.23. „ Maximální technicky p řípustnou hmotností naloženého vozidla “ se rozumí maximální hmotnost stanovená pro 
vozidlo na základ ě jeho konstruk čních vlastností a konstruk ční výkonnosti.  
3.2.24. „ Skute čnou hmotností vozidla “ se rozumí hmotnost v provozním stavu s p řipo čtením hmotnosti volitelného 
vybavení namontovaného na jednotlivém vozidle.  
3.2.25. „ Zkušební hmotností vozidla “ se rozumí sou čet skute čné hmotnosti vozidla, hmotnosti 25 kg a hmotnosti repre ­
zentativní pro zatížení vozidla.  
3.2.26. „ Hmotností reprezentativní pro zatížení vozidla “ se rozumí hodnota ve výši x % maximálního zatížení vozidla, 
přičemž x činí 15 % u vozidel kategorie M a 28 % u vozidel kategorie N.CS L 175/358 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.27. „ Maximální technicky p řípustnou hmotností naložené jízdní soupravy “ se rozumí maximální hmotnost stanovená pro 
kombinaci motorového vozidla a jednoho nebo více p řípojných vozidel na základ ě jeho konstruk čních vlast ­
ností a konstruk ční výkonnosti nebo maximální hmotnost ur čená pro jízdní soupravu složenou z taha če 
a náv ěsu. 
3.3. Výhradn ě elektrická vozidla, hybridní elektrická vozidla a vozidla s palivovými články  
3.3.1. „ Elektrickým ak čním dosahem na baterii “ (AER) se rozumí celková vzdálenost, kterou hybridní elektrické vozidlo 
s externím nabíjením ujede od za čátku zkoušky v režimu nabíjení-vybíjení do okamžiku v pr ůběhu zkoušky, 
kdy spalovací motor za čne spot řebovávat palivo.  
3.3.2. „ Ak ční dosahem výhradn ě na elekt řinu“ (PER) se rozumí celková vzdálenost, kterou výhradn ě elektrické vozidlo 
ujede od za čátku zkoušky v režimu nabíjení-vybíjení do okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení 
postupu.  
3.3.3. „ Skute čným ak čním dosahem v režimu nabíjení-vybíjení “ (R  CDA ) se rozumí vzdálenost ujetá b ěhem n ěkolika cykl ů 
WLTC za provozu v režimu nabíjení-vybíjení do okamžiku, kdy dojde k vybití dobíjecího systému pro ucho ­
vávání elektrické energie (REESS).  
3.3.4. „ Ak čním dosahem v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení “ (R  CDC ) se rozumí vzdálenost ujetá od za čátku zkoušky 
v režimu nabíjení-vybíjení do konce posledního cyklu p řed cyklem nebo cykly spl ňujícími kritérium pro 
přerušení postupu, v četn ě p řechodového cyklu, kdy m ůže dojít k provozu vozidla v režimu nabíjení-vybíjení 
i v režimu nabíjení-udržování.  
3.3.5. „ Provozem v režimu nabíjení-vybíjení “ se rozumí provozní režim, kdy množství elektrické energie uchovávané 
systémem REESS m ůže kolísat, ale v pr ům ěru se b ěhem jízdy vozidla snižuje až do okamžiku p řechodu do 
režimu nabíjení-udržování.  
3.3.6. „ Provozem v režimu nabíjení-udržování “ se rozumí provozní režim, kdy množství elektrické energie uchovávané 
systémem REESS m ůže kolísat, ale v pr ům ěru je b ěhem jízdy vozidla udržováno tak, aby stav nabití byl 
udržován na neutrální úrovni.  
3.3.7. „ Faktory použití “ se rozumí pom ěrné hodnoty vycházející ze statistiky jízdy v závislosti na ak čním dosahu 
dosaženém za provozu v režimu nabíjení-vybíjení, které se používají pro vážení slou čenin výfukových emisí, 
emisí CO  2 a spot řeby paliva u hybridních elektrických vozidel s externím nabíjením v režimu nabíjení-vybíjení 
a v režimu nabíjení-udržování.  
3.3.8. „ Elektrickým strojem “ se rozumí m ěni č energie p řem ěňující elektrickou energii na mechanickou a naopak.  
3.3.9. „ M ěničem energie “ se rozumí systém, u n ějž se forma energie na vstupu liší od formy energie na výstupu.  
3.3.9.1. „ M ěničem hnací energie “ se rozumí m ěni č energie, jenž je sou částí hnacího ústrojí a není periferním za řízením 
a jehož výstupní energie se používá p římo nebo nep římo pro ú čely pohonu vozidla.  
3.3.9.2. „ Kategorií m ěniče hnací energie “ se rozumí i) spalovací motor, nebo ii) elektrický stroj, nebo iii) palivový článek.  
3.3.10. „ Systémem pro uchovávání energie “ se rozumí systém, který uchovává energii a uvol ňuje ji ve stejné form ě, jakou 
m ěla na vstupu.  
3.3.10.1. „ Systémem pro uchovávání hnací energie “ se rozumí systém pro uchovávání energie, jenž je sou částí hnacího 
ústrojí a není periferním za řízením a jehož výstupní energie se používá p římo nebo nep římo pro ú čely pohonu 
vozidla.  
3.3.10.2. „ Kategorií systému pro uchovávání hnací energie “ se rozumí i) systém pro skladování paliva, nebo ii) dobíjecí systém 
pro uchovávání elektrické energie, nebo iii) dobíjecí systém pro uchovávání mechanické energie.  
3.3.10.3 „ Formou energie “ se rozumí i) elektrická energie, nebo ii) mechanická energie, nebo iii) chemická energie (v četn ě 
paliv).  
3.3.10.4. „ Systémem pro skladování paliva “ se rozumí systém pro uchovávání hnací energie, který uchovává chemickou 
energii v podob ě kapalného nebo plynného paliva.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/359
 
3.3.11. „ Ekvivalentním elektrickým ak čním dosahem na baterii “ (EAER) se rozumí ta část celkového skute čného ak čního 
dosahu v režimu nabíjení-vybíjení (R  CDA ), b ěhem níž dochází k využívání elekt řiny z REESS p ři zkoušce 
v režimu nabíjení-vybíjení.  
3.3.12. „ Vozidlem s hybridním elektrickým pohonem “, p říp. „ hybridním elektrickým vozidlem “ (HEV) se rozumí vozidlo 
s hybridním pohonem, jehož jedním m ěni čem hnací energie je elektrický stroj.  
3.3.13. „ Vozidlem s hybridním pohonem “, p říp. „ hybridním vozidlem “ (HV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím 
sestávajícím z alespo ň dvou r ůzných kategorií m ěni če hnací energie a z alespo ň dvou r ůzných kategorií 
systému pro uchovávání hnací energie.  
3.3.14. „ Čistou zm ěnou energie “ se rozumí pom ěr zm ěny energie systému REESS k energetické náro čnosti cyklu zkušeb ­
ního vozidla.  
3.3.15. „ Hybridním elektrickým vozidlem s jiným než externím nabíjením “ (NOVC-HEV) se rozumí hybridní elektrické 
vozidlo, které nelze nabíjet z externího zdroje.  
3.3.16. „ Hybridním elektrickým vozidlem s externím nabíjením “ (OVC-HEV) se rozumí hybridní elektrické vozidlo, které lze 
nabíjet z externího zdroje.  
3.3.17. „ Výhradn ě elektrickým vozidlem “ (PEV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím, které jako m ěni če hnací 
energie využívá výhradn ě elektrické stroje a jako systémy pro uchovávání hnací energie využívá výhradn ě 
dobíjecí systémy pro uchovávání elektrické energie.  
3.3.18. „ Palivovým článkem “ se rozumí m ěni č energie p řem ěňující (vstupní) chemickou energii na (výstupní) elektrickou 
energii nebo opa čně. 
3.3.19. „ Vozidlem s palivovými články “ (FCV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím, které obsahuje výhradn ě 
jeden nebo více palivových článk ů a jeden nebo více elektrických stroj ů sloužících jako m ěni če hnací energie.  
3.3.20. „ Hybridním vozidlem s palivovými články “ (FCHV) se rozumí vozidlo vybavené hnacím ústrojím, které obsahuje 
nejmén ě jeden systém pro skladování paliva a nejmén ě jeden dobíjecí systém pro uchovávání elektrické energie 
sloužící jako systém pro uchovávání hnací energie.  
3.4. Hnací ústrojí  
3.4.1. „ Hnacím ústrojím “ se rozumí skupina za řízení ve vozidle vnímaná jako jeden celek, která sestává z jednoho nebo 
více systém ů pro uchovávání hnací energie, jednoho nebo více m ěni čů hnací energie a jedné nebo více 
pohán ěcích soustav a která dodává kol ům mechanickou energii za ú čelem pohonu vozidla, v četn ě periferních 
za řízení.  
3.4.2. „ Pomocnými za řízeními “ se rozumí neperiferní za řízení nebo systémy, jež spot řebovávají, p řem ěňují, ukládají 
nebo dodávají energii, jsou ve vozidle instalovány pro ú čely jiné než pohon vozidla, a nejsou proto považo ­
vány za sou část hnacího ústrojí.  
3.4.3. „ Periferními za řízeními “ se rozumí za řízení, jež spot řebovávají, p řem ěňují, ukládají nebo dodávají energii, p řičemž 
využití této energie není primárn ě pro ú čely pohonu vozidla, nebo jiné části, systémy a řídicí jednotky, které 
jsou d ůležité pro funkci hnacího ústrojí.  
3.4.4. „ Pohán ěcí soustavou “ se rozumí propojené prvky hnacího ústrojí pro p řenos mechanické energie mezi jedním 
nebo více m ěni či hnací energie a koly.  
3.4.5. „ Manuální p řevodovkou “ se rozumí p řevodovka konstruovaná tak, že rychlosti lze řadit pouze úkonem řidi če. 
3.5. Obecn ě 
3.5.1. „ Normovanými emisemi “ se rozumí ty emisní slou čeniny, pro které jsou v tomto na řízení stanoveny mezní 
hodnoty.CS L 175/360 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.5.2. Vyhrazeno  
3.5.3. Vyhrazeno  
3.5.4. Vyhrazeno  
3.5.5. Vyhrazeno  
3.5.6. „ Energetickou náro čností cyklu “ se rozumí vypo čtená kladná hodnota energie, již vozidlo pot řebuje k ujetí p řede ­
psaného cyklu.  
3.5.7. Vyhrazeno  
3.5.8. „ Řidi čem volitelným režimem “ se rozumí konkrétní provozní režim, jejž má řidi č možnost zvolit a který m ůže mít 
vliv na emise nebo spot řebu paliva a/nebo energie.  
3.5.9. „ Primárním režimem “ se pro ú čely této p řílohy rozumí jeden konkrétní provozní režim, který je zvolen vždy p ři 
nastartování vozidla bez ohledu na to, na jaký provozní režim bylo vozidlo p ředtím nastaveno v okamžiku 
vypnutí motoru.  
3.5.10. „ Referen čními podmínkami (v souvislosti s výpo čtem hmotnostních emisí) “ se rozumí podmínky, z nichž vycházejí 
hodnoty hustoty plynu, tj. tlak ve výši 101,325 kPa a teplota ve výši 273,15 K (0 °C).  
3.5.11. „ Výfukovými emisemi “ se rozumí emise plynných, pevných a kapalných slou čenin.  
3.6.  PM/PN  
Pojmem „ částice“ se b ěžn ě rozumí materiál, jehož charakteristika (m ěření) se provádí ve fázi pohybu ve 
vzduchu (polétavý materiál), a pojmem „pevná částice“ se b ěžn ě rozumí usazený materiál.  
3.6.1. „ Po čtem emitovaných částic “ (PN) se rozumí celkový po čet částic v pevném stavu v emisích výfukových plyn ů 
z vozidla vy číslený podle metod řed ění, odb ěru vzork ů a m ěření uvedených v této p říloze.  
3.6.2. „ Emisemi pevných částic “ (PM) se rozumí hmotnost pevných částic z výfukových plyn ů z vozidla vy číslené podle 
metod řed ění, odb ěru vzork ů a m ěření uvedených v této p říloze.  
3.7.  WLTC  
3.7.1. „ Jmenovitým výkonem motoru “ se rozumí maximální výkon motoru v kW podle požadavk ů p řílohy XX tohoto 
na řízení.  
3.7.2. „ Maximální rychlostí “ se rozumí maximální rychlost vozidla udávaná výrobcem.  
3.8. Postup  
3.8.1. „ Periodicky se regenerujícím systémem “ se rozumí za řízení k regulaci výfukových emisí (nap ř. katalyzátor, filtr 
pevných částic), které vyžaduje periodický postup regenerace po ujetí mén ě než 4 000 km za normálního 
provozu vozidla.  
3.9. Zkouška korekce teploty okolí (díl čí p říloha 6a)  
3.9.1 „ Za řízením pro aktivní akumulaci tepla “ se rozumí technologie, která ukládá teplo v jakémkoli za řízení vozidla 
a p ři startování motoru jej po ur čitou dobu op ět uvol ňuje do p říslušné konstruk ční části hnacího ústrojí. Jeho 
charakteristickými vlastnostmi jsou entalpie (energie uložená v systému) a doba, po kterou probíhá uvol ňování 
tepla p ředávaného konstruk čním částem hnacího ústrojí.  
3.9.2. „ Izola čním materiálem “ se rozumí jakýkoli materiál v motorovém prostoru, který je p řipevn ěn k motoru a/nebo 
podvozku, má schopnost tepelné izolace a jeho tepelná vodivost nep řesahuje hodnotu 0,1 W/(mK).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/361
 
4. ZKRATKY  
4.1. Obecné zkratky  
AC St řídavý proud ( Alternating current ) 
CFV Venturiho trubice s kritickým proud ěním ( Critical flow venturi ) 
CFO Clona s kritickým proud ěním ( Critical flow orifice ) 
CLD Chemiluminiscen ční detektor ( Chemiluminescent detector ) 
CLA Chemiluminiscen ční analyzátor ( Chemiluminescent analyser ) 
CVS Za řízení pro odb ěr vzork ů s konstantním objemem ( Constant volume sampler ) 
DC Stejnosm ěrný proud ( Direct current ) 
ET Odpa řovací trubka ( Evaporation tube ) 
Extra High  2 Fáze cyklu WLTC s mimo řádn ě vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 2  
Extra High  3 Fáze cyklu WLTC s mimo řádn ě vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 3  
FCHV Hybridní vozidlo s palivovými články ( Fuel cell hybrid vehicle ) 
FID Plamenový ioniza ční detektor ( Flame ionisation detector ) 
FSD Plná výchylka ( Full scale deflection ) 
GC Plynový chromatograf ( Gas chromatograph ) 
HEPA Vysoce ú činný filtr pro odlu čování pevných částic ze vzduchu ( High efficiency particulate air 
(filter) ) 
HFID Vyh řívaný plamenový ioniza ční detektor ( Heated flame ionisation detector ) 
High  2 Fáze cyklu WLTC s vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 2  
High  3-1 Fáze cyklu WLTC s vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 3, p řičemž v  max < 120 km/h  
High  3-2 Fáze cyklu WLTC s vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 3, p řičemž v  max ≥ 120 km/h  
ICE Spalovací motor ( Internal combustion engine ) 
LoD Mez detekce ( Limit of detection ) 
LoQ Mez stanovitelnosti ( Limit of quantification ) 
Low  1 Fáze cyklu WLTC s nízkou rychlostí pro vozidla t řídy 1  
Low  2 Fáze cyklu WLTC s nízkou rychlostí pro vozidla t řídy 2  
Low  3 Fáze cyklu WLTC s nízkou rychlostí pro vozidla t řídy 3CS L 175/362 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Medium  1 Fáze cyklu WLTC se st řední rychlostí pro vozidla t řídy 1  
Medium  2 Fáze cyklu WLTC se st řední rychlostí pro vozidla t řídy 2  
Medium  3-1 Fáze cyklu WLTC se st řední rychlostí pro vozidla t řídy 3, p řičemž v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 Fáze cyklu WLTC se st řední rychlostí pro vozidla t řídy 3, p řičemž v  max ≥ 120 km/h  
LC Kapalinová chromatografie ( Liquid chromatography ) 
LPG Zkapaln ěný ropný plyn ( Liquefied petroleum gas ) 
NDIR Nedisperzní infra červená spektrometrie (analyzátor) ( Non-dispersive infrared (analyser) ) 
NDUV Nedisperzní ultrafialová spektrometrie ( Non-dispersive ultraviolet ) 
NG/biomethan Zemní plyn / biomethan  
NMC Separátor uhlovodík ů jiných než methan ( Non-methane cutter ) 
NOVC-FCHV Hybridní vozidlo s palivovými články s jiným než externím nabíjením ( Not off-vehicle char ­
ging fuel cell hybrid vehicle ) 
NOVC Jiné než externí nabíjení ( Not off-vehicle charging ) 
NOVC-HEV Hybridní elektrické vozidlo s jiným než externím nabíjením ( Not off-vehicle charging hybrid 
electric vehicle ) 
OVC-HEV Hybridní elektrické vozidlo s externím nabíjením ( Off-vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
P a Hmotnost pevných částic zachycených filtrem pozadí ( Particulate mass collected on the back ­
ground filter ) 
P e Hmotnost pevných částic zachycených filtrem pro odb ěr částic ( Particulate mass collected on 
the sample filter ) 
PAO Polyalfaolefin  
PCF P ředsazený separátor odd ělující částice podle velikosti ( Particle pre-classifier ) 
PCRF Reduk ční faktor koncentrace částic ( Particle concentration reduction factor ) 
PDP Objemové dávkovací čerpadlo ( Positive displacement pump ) 
PER Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu ( Pure electric range ) 
Per cent FS Procento plného rozsahu ( Per cent of full scale ) 
PM Emise pevných částic ( Particulate matter emissions ) 
PN Po čet emitovaných částic ( Particle number emissions ) 
PNC Po čitadlo po čtu částic ( Particle number counter ) 
PND  1 První za řízení k řed ění po čtu částic ( First particle number dilution device ) 
PND  2 Druhé za řízení k řed ění po čtu částic ( Second particle number dilution device )CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/363
 
PTS Systém p řenosu částic ( Particle transfer system ) 
PTT P řenosová trubka částic ( Particle transfer tube ) 
QCL-IR Infra červený kvantový kaskádový laser ( Infrared quantum cascade laser ) 
R CDA Skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení ( Charge-depleting actual range ) 
RCB Stav nabití REESS ( REESS charge balance ) 
REESS Dobíjecí systém pro uchovávání elektrické energie ( Rechargeable electric energy storage system ) 
SSV Venturiho trubice s podzvukovým proud ěním ( Subsonic venturi ) 
USFM Ultrazvukový pr ůtokom ěr (Ultrasonic flow meter ) 
VPR Separátor t ěkavých částic ( Volatile particle remover ) 
WLTC Celosv ětov ě harmonizovaný zkušební cyklus pro lehká užitková vozidla ( Worldwide light-duty 
test cycle ) 
4.2. Chemické zna čky a zkratky  
C 1 Uhlovodík ekvivalentní uhlíku 1  
CH  4 Methan  
C 2 H 6 Ethan  
C 2 H 5 OH Ethanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Oxid uhelnatý  
CO  2 Oxid uhli čitý 
DOP Dioktylftalát  
H 2 O Voda  
NH  3 Amoniak  
NMHC Uhlovodíky jiné než methan ( Non-methane hydrocarbons ) 
NO  x Oxidy dusíku  
NO Oxid dusnatý  
NO  2 Oxid dusi čitý 
N 2 O Oxid dusný  
THC Celkové množství uhlovodík ů (Total hydrocarbons )CS L 175/364 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
5. OBECNÉ POŽADAVKY  
5.0 Každé rodin ě vozidel vymezených v bodech 5.6 až 5.9 se p řidělí jedine čný identifika ční kód v tomto formátu:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
kde:  
— FT je identifikátor typu rodiny:  
— IP = interpola ční rodina podle definice v bod ě 5.6  
— RL = rodina podle jízdního zatížení podle definice v bod ě 5.7  
— RM = rodina podle matice jízdního zatížení podle definice v bod ě 5.8  
— PR = rodina podle periodicky se regenerujících systém ů (K  i ) podle definice v bod ě 5.9.  
— TA je rozlišovací číslo orgánu odpov ědného za schválení rodiny, jak je vymezeno v bod ě 1 části 1 p řílohy 
VII sm ěrnice (ES) 2007/46.  
— WMI ( World Manufacturer Identifier ) je kód pro jedine čnou identifikaci výrobce, jak je vymezen v norm ě ISO 
3780:2009. U jednoho výrobce m ůže být použito n ěkolik r ůzných kód ů WMI.  
— yyyy je rok, kdy byla ukon čena zkouška dané rodiny.  
— nnnn je čtyřmístné po řadové číslo.  
5.1. Vozidlo a jeho konstruk ční části, které mohou ovlivnit emise plynných slou čenin, emise pevných částic a po čet 
částic, musí být konstruovány, vyráb ěny a smontovány tak, aby vozidlo p ři b ěžném používání a za b ěžných 
provozních podmínek s ohledem na faktory, jako jsou vlhkost, déš ť, sníh, teplo, chlad, písek, ne čistoty, vibrace, 
opot řebení apod., spl ňovalo po dobu celé své životnosti požadavky této p řílohy.  
5.1.1. Tyto požadavky zahrnují i adekvátní zabezpe čení veškerých hadic, spojek a p řípojek používaných v rámci 
systému pro regulaci emisí.  
5.2. Pokud jde o konstruk ční části vozidla související s emisemi a jeho funk čnost, musí být zkoušené vozidlo 
reprezentativním p ředstavitelem zamýšlené sériové výroby, na niž se schválení vztahuje. Výrobce a schvalovací 
orgán ur čí po vzájemné dohod ě, který model zkušebního vozidla je reprezentativním p ředstavitelem.  
5.3. Podmínky zkoušení vozidla  
5.3.1. Pro zkoušky emisí se použijí druhy a množství maziv a chladicího média stanovené výrobcem pro b ěžný 
provoz vozidla.  
5.3.2. Druh paliva pro zkoušky emisí je stanoven v p říloze IX.  
5.3.3. Všechny systémy pro regulaci emisí musí být v provozním stavu.  
5.3.4. Použití jakýchkoli odpojovacích za řízení je zakázáno v souladu s ustanoveními čl. 5 odst. 2 na řízení (ES) 
č. 715/2007.  
5.3.5. Motor musí být konstruován tak, aby se zamezilo emisím z klikové sk řín ě.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/365
 
5.3.6. Pro zkoušky emisí se použijí pneumatiky vymezené v bod ě 1.2.4.5 díl čí p řílohy 6 k této p říloze.  
5.4. Plnicí hrdla benzinových nádrží  
5.4.1. S výhradou bodu 5.4.2 musí být plnicí hrdlo palivové nádrže na benzin nebo ethanol konstruováno tak, aby se 
zabránilo pln ění nádrže z palivového čerpadla hadicí s nátrubkem, který má vn ější pr ům ěr 23,6 mm nebo 
větší. 
5.4.2. Bod 5.4.1 se nepoužije v p řípad ě vozidel, u nichž jsou spln ěny ob ě následující podmínky:  
a) vozidlo je navrženo a konstruováno tak, že žádné za řízení ur čené k regulaci emisí nebude nep řízniv ě 
ovlivn ěno olovnatým benzinem, a  
b) vozidlo je nápadn ě, čiteln ě a nesmazateln ě ozna čeno symbolem pro bezolovnatý benzin uvedeným v norm ě 
ISO 2575:2010 „Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales“, který je umíst ěn tak, aby 
byl bezprost ředn ě viditelný pro osobu plnící palivovou nádrž. P řipoušt ějí se i dopl ňková ozna čení. 
5.5. Ustanovení pro bezpe čnost elektronického systému  
5.5.1. Každé vozidlo vybavené po číta čem pro regulaci emisí musí být zajišt ěno proti úpravám jiným, než které byly 
schváleny výrobcem. Výrobce schválí úpravy, jestliže jsou nezbytné pro diagnostiku, údržbu, kontrolu, 
dodate čnou montáž nebo opravy vozidla. Všechny p řeprogramovatelné kódy po číta če nebo provozní para ­
metry musí být zajišt ěny proti nedovolenému zásahu a musí umož ňovat úrove ň ochrany odpovídající nejmén ě 
ustanovení normy ISO 15031-7 (ze dne 15. b řezna 2001). Všechny vym ěnitelné pam ěťové čipy sloužící ke 
kalibraci musí být zality, uzav řeny v zape četěném obalu nebo chrán ěny elektronickými algoritmy a nesmí být 
zm ěnitelné bez použití speciálních nástroj ů a postup ů. 
5.5.2. Po číta čov ě kódované parametry pro chod motoru nesm ějí být zm ěnitelné bez použití speciálních nástroj ů 
a postup ů (nap ř. p řipájené nebo zalité sou částky po číta če nebo zape četěné (nebo zapájené) kryty).  
5.5.3. Výrobci mohou schvalovací orgán požádat o schválení výjimky z jednoho z t ěchto požadavk ů u vozidel, 
u nichž je nepravd ěpodobné, že by taková ochrana byla zapot řebí. Kritéria, podle kterých bude schvalovací 
orgán hodnotit p ři zvažování ud ělení výjimky, jsou mj. nap ř. využití mikroprocesor ů ke kontrole výkonu, 
schopnost vozidla dosahovat vysokých výkon ů a plánovaný objem prodeje vozidel.  
5.5.4. Výrobci, kte ří používají systémy programovatelného po číta čového kódu, musí zabránit neoprávn ěnému 
přeprogramování. Použijí p ři tom pokro čilé strategie ochrany proti neoprávn ěným zásah ům a funkce ochrany 
před zápisem, které vyžadují elektronický p řístup k po číta či umíst ěnému mimo vozidlo provozovanému 
výrobcem, k n ěmuž musí mít p řístup rovn ěž nezávislí provozovatelé používající ochranu podle bodu 5.5.1 
a bodu 2.2 p řílohy XIV. Schvalovací orgán schválí metody, které poskytují p řim ěřenou úrove ň ochrany proti 
neoprávn ěným zásah ům. 
5.6. Interpola ční rodina  
5.6.1.  Interpola ční rodina v p řípad ě vozidel se spalovacím motorem  
Sou částí téže interpola ční rodiny mohou být pouze vozidla, která jsou totožná z hlediska následujících chara ­
kteristik vozidla / hnacího ústrojí / p řevodového ústrojí:  
a) druh spalovacího motoru: druh paliva, druh spalování, zdvihový objem, vlastnosti p ři plném zatížení, 
technologie motoru a p řepl ňování, jakož i další subsystémy motoru nebo vlastnosti, které mají nezanedba ­
telný vliv na hmotnostní emise CO  2 za podmínek WLTP;  
b) zp ůsob fungování veškerých konstruk čních částí hnacího ústrojí, jež mají vliv na hmotnostní emise CO  2 ; 
c) druh p řevodovky (nap ř. manuální, automatická, s plynule m ěnitelným p řevodem) a model p řevodovky 
(nap ř. jmenovitý to čivý moment, po čet rychlostí, po čet spojek atd.);CS L 175/366 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
d) pom ěry n/v (otá čky motoru v pom ěru k rychlosti vozidla). Tato podmínka se považuje za spln ěnou, pokud 
u všech dot čených p řevodových pom ěrů platí, že rozdíl oproti p řevodovým pom ěrům u nejb ěžn ěji insta ­
lovaného druhu p řevodovky se pohybuje v rozmezí 8 procent;  
e) po čet hnaných náprav;  
f) rodina ATCT.  
Vozidla mohou být sou částí téže interpola ční rodiny, pouze pokud pat ří do stejné t řídy vozidel, jak jsou 
popsány v bod ě 2 díl čí p řílohy 1.  
5.6.2.  Interpola ční rodina v p řípad ě vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV  
Krom ě požadavk ů bodu 5.6.1 platí, že sou částí téže interpola ční rodiny mohou být pouze vozidla OVC-HEV 
a NOVC-HEV, která jsou totožná s ohledem na tyto charakteristiky:  
a) druh a po čet elektrických stroj ů (druh konstrukce (asynchronní/synchronní atd.), druh chladicího média 
(vzduch, kapalina) a jakékoli jiné charakteristiky, které mají nezanedbatelný vliv na hmotnostní emise CO  2 
a spot řebu elektrické energie za podmínek WLTP;  
b) druh trak čního REESS (model, kapacita, jmenovité nap ětí, jmenovitý výkon, druh chladicího média (vzduch, 
kapalina));  
c) druh m ěni če energie mezi elektrickým strojem a trak čním REESS, mezi trak čním REESS a nízkonap ěťovým 
zdrojem energie a mezi zásuvkou pro nabíjení a trak čním REESS a jakékoli jiné charakteristiky, které mají 
nezanedbatelný vliv na hmotnostní emise CO  2 a spot řebu elektrické energie za podmínek WLTP;  
d) rozdíl mezi po čtem cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení od za čátku zkoušky až do p řechodového cyklu v četn ě 
nesmí být v ětší než jedna.  
5.6.3.  Interpola ční rodina v p řípad ě výhradn ě elektrických vozidel (PEV)  
Sou částí téže interpola ční rodiny mohou být pouze PEV, která jsou totožná z hlediska následujících charakte ­
ristik elektrického hnacího ústrojí / p řevodového ústrojí:  
a) druh a po čet elektrických stroj ů (druh konstrukce (asynchronní/synchronní atd.), druh chladicího média 
(vzduch, kapalina) a jakékoli jiné charakteristiky, které mají nezanedbatelný vliv na spot řebu elektrické 
energie a ak ční dosah za podmínek WLTP;  
b) druh trak čního REESS (model, kapacita, jmenovité nap ětí, jmenovitý výkon, druh chladicího média (vzduch, 
kapalina));  
c) druh p řevodovky (nap ř. manuální, automatická, s plynule m ěnitelným p řevodem) a model p řevodovky 
(nap ř. jmenovitý to čivý moment, po čet rychlostí, po čet spojek atd.);  
d) po čet hnaných náprav;  
e) druh m ěni če elektrické energie mezi elektrickým strojem a trak čním REESS, mezi trak čním REESS a nízko ­
nap ěťovým zdrojem energie a mezi zásuvkou pro nabíjení a trak čním REESS a jakékoli jiné charakteristiky, 
které mají nezanedbatelný vliv na spot řebu elektrické energie a ak ční dosah za podmínek WLTP;  
f) zp ůsob fungování veškerých konstruk čních částí hnacího ústrojí, jež mají vliv na spot řebu elektrické 
energie;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/367
 
g) pom ěry n/v (otá čky motoru v pom ěru k rychlosti vozidla). Tato podmínka se považuje za spln ěnou, pokud 
u všech dot čených p řevodových pom ěrů platí, že rozdíl oproti p řevodovým pom ěrům u nejb ěžn ěji insta ­
lovaného druhu a modelu p řevodovky se pohybuje v rozmezí 8 procent.  
5.7. Rodina podle jízdního zatížení  
Sou částí téže rodiny podle jízdního zatížení mohou být pouze vozidla, která jsou totožná z hlediska násle ­
dujících charakteristik:  
a) druh p řevodovky (nap ř. manuální, automatická, s plynule m ěnitelným p řevodem) a model p řevodovky 
(nap ř. jmenovitý to čivý moment, po čet rychlostí, po čet spojek atd.). Na žádost výrobce a se souhlasem 
schvalovacího orgánu m ůže být do rodiny zahrnuta i p řevodovka s nižšími ztrátami výkonu;  
b) pom ěry n/v (otá čky motoru v pom ěru k rychlosti vozidla). Tato podmínka se považuje za spln ěnou, pokud 
u všech dot čených p řevodových pom ěrů platí, že rozdíl oproti p řevodovým pom ěrům u nejb ěžn ěji insta ­
lovaného druhu p řevodovky se pohybuje v rozmezí 25 procent;  
c) po čet hnaných náprav;  
d) je-li alespo ň jeden elektrický stroj zapojen v poloze p řevodovky „neutrál“ a vozidlo není vybaveno režimem 
dojezdu (bod 4.2.1.8.5 díl čí p řílohy 4), takže elektrický stroj nemá žádný vliv na jízdní zatížení, použijí se 
kritéria podle bodu 5.6.2 písm. a) a bodu 5.6.3 písm. a).  
Existují-li krom ě hmotnosti vozidla, valivého odporu a aerodynamiky n ějaké odlišnosti, které mají nezanedba ­
telný vliv na jízdní zatížení, nepovažuje se takové vozidlo za sou část rodiny, pokud to neschválí schvalovací 
orgán.  
5.8. Rodina podle matice jízdního zatížení  
Rodina podle matice jízdního zatížení m ůže být uplatn ěna na vozidla konstruovaná pro maximální technicky 
přípustnou hmotnost naloženého vozidla ≥ 3 000 kg.  
Sou částí téže rodiny podle matice jízdního zatížení mohou být pouze vozidla, která jsou totožná z hlediska 
následujících charakteristik:  
a) druh p řevodovky (nap ř. manuální, automatická, s plynule m ěnitelným p řevodem);  
b) po čet hnaných náprav.  
5.9. Rodina podle periodicky se regenerujících systém ů (K  i ) 
Sou částí téže rodiny podle periodicky se regenerujících systém ů mohou být pouze vozidla, která jsou totožná 
z hlediska následujících charakteristik:  
5.9.1. druh spalovacího motoru: druh paliva, druh spalování;  
5.9.2. periodicky se regenerující systém (tj. katalyzátor, filtr pevných částic):  
a) konstrukce (tj. druh krytu, druh drahého kovu, druh nosi če, hustota kanálk ů); 
b) typ a princip činnosti;  
c) objem ± 10 %;CS L 175/368 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
d) umíst ění (teplota ± 100 °C p ři druhé nejvyšší referen ční rychlosti);  
e) zkušební hmotnost každého vozidla v rodin ě musí být stejná nebo nižší než zkušební hmotnost vozidla 
použitého pro prokazovací zkoušku K  i zvýšená o 250 kg.  
6. POŽADAVKY NA VÝKONNOST  
6.1. Mezní hodnoty  
Mezní hodnoty emisí jsou stanoveny v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007.  
6.2. Zkoušky  
Zkoušky se provád ějí v souladu s t ěmito ustanoveními:  
a) cykly WLTC podle díl čí p řílohy 1;  
b) volba rychlostního stupn ě a ur čení bodu řazení rychlostního stupn ě podle díl čí p řílohy 2;  
c) p říslušné palivo podle p řílohy IX tohoto na řízení;  
d) jízdní zatížení a nastavení dynamometru podle díl čí p řílohy 4;  
e) zkušební za řízení podle díl čí p řílohy 5;  
f) zkušební postupy podle díl čích p říloh 6 a 8;  
g) metody výpo čtů podle díl čích p říloh 7 a 8.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/369
 
Díl čí p říloha 1  
Celosv ětov ě harmonizované zkušební cykly pro lehká užitková vozidla (WLTC –  Worldwide light-duty test cycles ) 
1. Obecné požadavky  
1.1. Volba cyklu závisí na pom ěru jmenovitého výkonu zkušebního vozidla k jeho hmotnosti v provozním stavu, 
udávaném v W/kg, a na jeho maximální rychlosti v  max . 
Výsledný cyklus zvolený na základ ě požadavk ů popsaných v této díl čí p říloze se v ostatních částech této 
přílohy ozna čuje jako „p říslušný cyklus“.  
2. Klasifikace vozidel  
2.1. Vozidla t řídy 1: pom ěr výkonu k hmotnosti v provozním stavu P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. Vozidla t řídy 2: pom ěr výkonu k hmotnosti v provozním stavu > 22, avšak ≤ 34 W/kg.  
2.3. Vozidla t řídy 3: pom ěr výkonu k hmotnosti v provozním stavu > 34 W/kg.  
2.3.1. Všechna vozidla zkoušená podle díl čí p řílohy 8 se považují za vozidla t řídy 3.  
3. Zkušební cykly  
3.1. Vozidla t řídy 1  
3.1.1. Úplný cyklus pro vozidla t řídy 1 sestává z fáze s nízkou rychlostí (Low  1 ), fáze se st řední rychlostí (Medium  1 ) 
a z další fáze s nízkou rychlostí (Low  1 ). 
3.1.2. Fáze Low  1 je popsána na obrázku A1/1 a v tabulce A1/1.  
3.1.3. Fáze Medium  1 je popsána na obrázku A1/2 a v tabulce A1/2.  
3.2. Vozidla t řídy 2  
3.2.1. Úplný cyklus pro vozidla t řídy 2 sestává z fáze s nízkou rychlostí (Low  2 ), fáze se st řední rychlostí (Medium  2 ), 
fáze s vysokou rychlostí (High  2 ) a z fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí (Extra High  2 ). 
3.2.2. Fáze Low  2 je popsána na obrázku A1/3 a v tabulce A1/3.  
3.2.3. Fáze Medium  2 je popsána na obrázku A1/4 a v tabulce A1/4.  
3.2.4. Fáze High  2 je popsána na obrázku A1/5 a v tabulce A1/5.  
3.2.5. Fáze Extra High  2 je popsána na obrázku A1/6 a v tabulce A1/6.  
3.3. Vozidla t řídy 3  
Vozidla t řídy 3 se d ělí do dvou podt říd definovaných maximální rychlostí vozidla v  max . 
3.3.1. Vozidla t řídy 3a s max. rychlostí v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Úplný cyklus sestává z fáze s nízkou rychlostí (Low  3 ), fáze se st řední rychlostí (Medium  3-1 ), fáze s vysokou 
rychlostí (High  3-1 ) a z fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Fáze Low  3 je popsána na obrázku A1/7 a v tabulce A1/7.  
3.3.1.3. Fáze Medium  3-1 je popsána na obrázku A1/8 a v tabulce A1/8.  
3.3.1.4. Fáze High  3-1 je popsána na obrázku A1/10 a v tabulce A1/10.CS L 175/370 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.3.1.5. Fáze Extra High  3 je popsána na obrázku A1/12 a v tabulce A1/12.  
3.3.2.  Vozidla t řídy 3b s max. rychlostí v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  Úplný cyklus sestává z fáze s nízkou rychlostí (Low  3 ), fáze se st řední rychlostí (Medium  3-2 ), fáze s vysokou 
rychlostí (High  3-2 ) a z fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Fáze Low  3 je popsána na obrázku A1/7 a v tabulce A1/7.  
3.3.2.3. Fáze Medium  3-2 je popsána na obrázku A1/9 a v tabulce A1/9.  
3.3.2.4. Fáze High  3-2 je popsána na obrázku A1/11 a v tabulce A1/11.  
3.3.2.5. Fáze Extra High  3 je popsána na obrázku A1/12 a v tabulce A1/12.  
3.4. Doba trvání všech fází  
3.4.1. Všechny fáze s nízkou rychlostí trvají 589 sekund.  
3.4.2. Všechny fáze se st řední rychlostí trvají 433 sekund.  
3.4.3. Všechny fáze s vysokou rychlostí trvají 455 sekund.  
3.4.4. Všechny fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí trvají 323 sekund.  
3.5. M ěstské cykly WLTC  
Zkoušky vozidel OVC-HEV a PEV se provád ějí s použitím cykl ů WLTC a m ěstských cykl ů WLTC (viz díl čí 
příloha 8) pro vozidla t říd 3a a 3b.  
M ěstský cyklus WLTC sestává pouze z fází s nízkou a se st řední rychlostí.  
4. WLTC pro vozidla t řídy 1  
Obrázek A1/1  
WLTC, vozidla t řídy 1, fáze Low  1
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/371
 
Obrázek A1/2  
WLTC, vozidla t řídy 1, fáze Medium  1
 
Tabulka A1/1  
WLTC, vozidla t řídy 1, fáze Low  1 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3CS L 175/372 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/373
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0CS L 175/374 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/375
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabulka A1/2  
WLTC, vozidla t řídy 1, fáze Medium  1 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6CS L 175/376 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/377
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5CS L 175/378 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/379
 
5. WLTC pro vozidla t řídy 2  
Obrázek A1/3  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Low  2
 
Obrázek A1/4  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Medium  2
CS L 175/380 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A1/5  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze High  2
 
Obrázek A1/6  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Extra High  2
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/381
 
Tabulka A1/3  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Low  2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1CS L 175/382 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/383
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0CS L 175/384 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/385
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabulka A1/4  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Medium  2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8CS L 175/386 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/387
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9CS L 175/388 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabulka A1/5  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze High  2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/389
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2CS L 175/390 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/391
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0CS L 175/392 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Tabulka A1/6  
WLTC, vozidla t řídy 2, fáze Extra High  2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/393
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2CS L 175/394 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6, WLTC pro vozidla t řídy 3  
Obrázek A1/7  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Low  3
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/395
 
Obrázek A1/8  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Medium  3-1
 
Obrázek A1/9  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Medium  3-2
CS L 175/396 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A1/10  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze High  3-1
 
Obrázek A1/11  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze High  3-2
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/397
 
Obrázek A1/12  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Extra High  3
 
Tabulka A1/7  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Low  3 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1CS L 175/398 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/399
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4CS L 175/400 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/401
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabulka A1/8  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Medium  3-1 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3CS L 175/402 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/403
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0CS L 175/404 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/405
 
Tabulka A1/9  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Medium  3-2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0CS L 175/406 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/407
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0CS L 175/408 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabulka A1/10  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze High  3-1 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/409
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4CS L 175/410 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/411
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabulka A1/11  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze High  3-2 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3CS L 175/412 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/413
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1CS L 175/414 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/415
 
Tabulka A1/12  
WLTC, vozidla t řídy 3, fáze Extra High  3 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5CS L 175/416 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/417
 
Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Čas [s]  Rychlost 
[km/h]  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikace cyklu  
Aby bylo možné potvrdit, zda byla zvolena správná verze cyklu nebo zda byl v opera čním systému zkušebního 
stavu nastaven správný cyklus, jsou v tabulce A1/13 uvedeny kontrolní sou čty hodnot rychlosti vozidla pro 
jednotlivé fáze cyklu a za celý cyklus.  
Tabulka A1/13  
Kontrolní sou čty p ři frekvenci 1 Hz  
Třída vozidla  Fáze cyklu  Kontrolní sou čet cílových rychlostí 
vozidla p ři frekvenci 1 Hz  
Třída 1  Nízká rychlost  11 988,4  
St řední rychlost  17 162,8  
Celkem  29 151,2  
Třída 2  Nízká rychlost  11 162,2  
St řední rychlost  17 054,3  
Vysoká rychlost  24 450,6  
Mimo ř. vysoká rychlost  28 869,8  
Celkem  81 536,9  
Třída 3-1  Nízká rychlost  11 140,3  
St řední rychlost  16 995,7  
Vysoká rychlost  25 646,0  
Mimo ř. vysoká rychlost  29 714,9  
Celkem  83 496,9CS L 175/418 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Třída vozidla  Fáze cyklu  Kontrolní sou čet cílových rychlostí 
vozidla p ři frekvenci 1 Hz  
Třída 3-2  Nízká rychlost  11 140,3  
St řední rychlost  17 121,2  
Vysoká rychlost  25 782,2  
Mimo ř. vysoká rychlost  29 714,9  
Celkem  83 758,6  
8. Úpravy cyklu  
Bod 8 této díl čí p řílohy se nepoužije na hybridní elektrická vozidla s externím nabíjením (OVC-HEV), hybridní 
elektrická vozidla s jiným než externím nabíjením (NOVC-HEV) a hybridní vozidla s palivovými články s jiným 
než externím nabíjením (NOVC-FCHV).  
8.1. Obecné poznámky  
Volba cyklu závisí na pom ěru jmenovitého výkonu zkušebního vozidla k jeho hmotnosti v provozním stavu, 
udávaném v W/kg, a na jeho maximální rychlosti v  max , udávané v km/h.  
Mohou se vyskytnout nedostatky v podob ě zhoršených jízdních vlastností v p řípad ě vozidel, jejichž hodnota 
pom ěru výkonu k hmotnosti leží v blízkosti hranice mezi vozidly t řídy 1 a t řídy 2 či vozidly t řídy 2 a t řídy 3, 
nebo v p řípad ě vozidel t řídy 1 s velmi nízkým výkonem.  
Vzhledem k tomu, že se tyto nedostatky týkají p ředevším fází cyklu s kombinací vysoké rychlosti vozidla 
a velkého zrychlení, spíše než maximální rychlosti v rámci cyklu, použije se za ú čelem zlepšení jízdních 
vlastností postup snížení rychlosti.  
8.2. V tomto bod ě je popsána metoda zm ěny profilu cyklu za použití postupu snížení rychlosti.  
8.2.1. Postup snížení rychlosti pro vozidla t řídy 1  
Na obrázku A1/14 je znázorn ěn p říklad fáze se st řední rychlostí v rámci cyklu WLTC pro vozidla t řídy 1, kdy 
byl uplatn ěn postup snížení rychlosti.  
Obrázek A1/14  
Fáze cyklu WLTC se st řední rychlostí pro vozidla t řídy 1 p ři uplatn ění postupu snížení rychlosti
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/419
 
U cyklu t řídy 1 se snížení rychlosti uplatní v časovém úseku mezi 651. a 906. sekundou. V rámci tohoto 
časového úseku se zrychlení pro p ůvodní cyklus vypo čte podle této rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kde:  
v i je rychlost vozidla [km/h];  
i je čas mezi 651. a 906. sekundou.  
Snížení rychlosti se uplatní nejprve u časového úseku mezi 651. a 848. sekundou. Snížená k řivka rychlosti se 
následn ě vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
přičemž i = 651 až 847.  
Pro i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Pro získání p ůvodní rychlosti vozidla v 907. sekund ě se pomocí následující rovnice vypo čte korek ční faktor 
pro zpomalení: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kde 36,7 km/h je p ůvodní rychlost vozidla v 907. sekund ě. 
Snížená rychlost vozidla mezi 849. a 906. sekundou se následn ě vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pro i = 849 až 906.  
8.2.2. Postup snížení rychlosti pro vozidla t řídy 2  
Vzhledem k tomu, že nedostatky v podob ě zhoršených jízdních vlastností se týkají výhradn ě fází s mimo řádn ě 
vysokou rychlostí v rámci cykl ů třídy 2 a t řídy 3, týká se postup snížení rychlosti t ěch bod ů fází s mimo řádn ě 
vysokou rychlostí, kde se nedostatky v podob ě zhoršených jízdních vlastností vyskytují (viz obrázek A1/15).CS L 175/420 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A1/15  
Fáze cyklu WLTC s mimo řádn ě vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 2 p ři uplatn ění postupu snížení 
rychlosti
  
U cyklu t řídy 2 se snížení rychlosti uplatní v časovém úseku mezi 1520. a 1742. sekundou. V rámci tohoto 
časového úseku se zrychlení pro p ůvodní cyklus vypo čte podle této rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kde:  
v i je rychlost vozidla [km/h];  
i je čas mezi 1520. a 1742. sekundou.  
Snížení rychlosti se uplatní nejprve u časového úseku mezi 1520. a 1725. sekundou. Časový bod 1725. 
sekundy je okamžik, kdy je dosaženo maximální rychlosti v rámci fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí. 
Snížená k řivka rychlosti se následn ě vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
pro i = 1520 až 1724.  
Pro i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Pro získání p ůvodní rychlosti vozidla v 1743. sekund ě se pomocí následující rovnice vypo čte korek ční faktor 
pro zpomalení: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
kde 90,4 km/h je p ůvodní rychlost vozidla v 1743. sekund ě.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/421
 
Snížená rychlost vozidla mezi 1726. a 1742. sekundou se vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pro i = 1726 až 1742.  
8.2.3. Postup snížení rychlosti pro vozidla t řídy 3  
Na obrázku A1/16 je znázorn ěn p říklad fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci cyklu WLTC t řídy 3, kdy 
byl uplatn ěn postup snížení rychlosti.  
Obrázek A1/16  
Fáze cyklu WLTC s mimo řádn ě vysokou rychlostí pro vozidla t řídy 3 p ři uplatn ění postupu snížení 
rychlosti
  
U cyklu t řídy 3 se snížení rychlosti uplatní v časovém úseku mezi 1533. a 1762. sekundou. V rámci tohoto 
časového úseku se zrychlení pro p ůvodní cyklus vypo čte podle této rovnice: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kde:  
v i je rychlost vozidla [km/h];  
i je čas mezi 1533. a 1762. sekundou.  
Snížení rychlosti se uplatní nejprve u časového úseku mezi 1533. a 1724. sekundou. Časový bod 1724. 
sekundy je okamžik, kdy je dosaženo maximální rychlosti v rámci fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí. 
Snížená k řivka rychlosti se následn ě vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6CS L 175/422 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
pro i = 1533 až 1723.  
Pro i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Pro získání p ůvodní rychlosti vozidla v 1763. sekund ě se pomocí následující rovnice vypo čte korek ční faktor 
pro zpomalení: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
kde 82,6 km/h je p ůvodní rychlost vozidla v 1763. sekund ě. 
Snížená rychlost vozidla mezi 1725. a 1762. sekundou se následn ě vypo čte podle této rovnice: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
pro i = 1725 až 1762.  
8.3. Stanovení faktoru snížení rychlosti  
Faktor snížení rychlosti f  dsc , je funkcí pom ěru r  max mezi maximálním požadovaným výkonem fází cyklu, kdy 
má být uplatn ěno snížení rychlosti, a jmenovitým výkonem vozidla P  rated . 
Maximální požadovaný výkon P  req,max,i  (v kW) se vztahuje ke konkrétnímu času (i) a odpovídající rychlosti 
vozidla (v  i ) na k řivce cyklu a vypo čítá se podle této rovnice: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kde:  
f 0 , f 1 , f 2 jsou p říslušné koeficienty jízdního zatížení, N, N/(km/h), a N/(km/h)  2 , v daném po řadí; 
TM je p říslušná zkušební hmotnost [kg];  
v i je rychlost v čase i [km/h].  
Časové body (i) v rámci cyklu, v nichž je požadován maximální výkon nebo hodnoty výkonu blížící se 
maximálnímu výkonu, jsou tyto: 764. sekunda pro vozidla t řídy 1, 1574. sekunda pro vozidla t řídy 2 a 1566. 
sekunda pro vozidla t řídy 3.  
Odpovídající hodnoty rychlosti vozidla v  i , a hodnoty zrychlení a  i , jsou tyto:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 pro t řídu 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 pro t řídu 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 pro t řídu 3.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/423
 
r max se vypo čte podle této rovnice: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor snížení rychlosti f  dsc , se vypo čte podle t ěchto rovnic:  
jestliže  r max< r 0 , potom  f dsc ¼ 0 
a postup snížení rychlosti se neuplatní.  
Jestliže  r max ã r 0 , potom  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Výpo četní parametry/koeficienty r  0 , a 1 a b  1 , jsou tyto:  
Třída 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Třída 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Třída 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Výsledná hodnota f  dsc se matematicky zaokrouhlí na 3 desetinná místa a použije se, pouze pokud je vyšší než 
0,010.  
Do všech p říslušných zkušebních protokol ů se zaznamenají tyto údaje:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) ujetá vzdálenost [m].  
Vzdálenost za celou k řivku cyklu se vypo čte jako sou čet hodnot v  i [km/h] d ělený číslem 3,6.  
8.4. Dopl ňkové požadavky  
U r ůzných konfigurací vozidla, pokud jde o zkušební hmotnost a koeficienty jízdního odporu, se postup 
snížení rychlosti uplatní individuáln ě. 
V p řípad ě, že po uplatn ění snížení rychlosti je maximální rychlost vozidla nižší než maximální rychlost cyklu, 
použije se postup popsaný v bod ě 9 této díl čí p řílohy s p říslušným cyklem.  
Pokud s vozidlem nelze dodržet pr ůběh k řivky rychlosti p říslušného cyklu v rámci dané dovolené odchylky p ři 
rychlostech nižších než jeho maximální rychlost, musí být plynový pedál p ři jízd ě v daném časovém úseku 
pln ě sešlápnut. P ři takovém zp ůsobu jízdy je nedodržení k řivky rychlosti p řípustné.  
9. Úpravy cyklu pro vozidla s maximální rychlostí nižší než maximální rychlost cyklu podle specifikací v p řed ­
chozích bodech této díl čí p řílohy  
9.1. Obecné poznámky  
Tento bod se vztahuje na vozidla, která jsou z technického hlediska schopna dodržet pr ůběh k řivky rychlosti 
cyklu podle bodu 1 této díl čí p řílohy (základní cyklus nebo základní cyklus se sníženou rychlostí) p ři rych ­
lostech nižších než jejich maximální rychlost, avšak jejichž maximální rychlost je nižší než maximální rychlost 
cyklu. Maximální rychlost takového vozidla se ozna čuje jako omezená rychlost („ capped speed “) v  cap . Maximální 
rychlost základního cyklu se ozna čuje jako v  max,cycle  . 
V takových p řípadech se základní cyklus upraví tak, jak je popsáno v bod ě 9.2, aby byla u cyklu s omezenou 
rychlostí ujeta stejná vzdálenost jako v p řípad ě základního cyklu.CS L 175/424 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
9.2. Postup výpo čtu 
9.2.1. Stanovení rozdílu vzdálenosti za fázi cyklu  
Odvodí se p řechodný cyklus s omezenou rychlostí, a to nahrazením všech vzork ů rychlosti vozidla v  i 
hodnotou v  cap v p řípadech, kdy platí v  i > v  cap . 
9.2.1.1 Jestliže platí v  cap < v  max,medium  , vypo čtou se vzdálenosti fází se st řední rychlostí v rámci základního cyklu 
d base,medium  a p řechodného cyklu s omezenou rychlostí d  cap,medium  podle následující rovnice, a to pro oba cykly:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pro i ¼ 591 až 1022Þ 
kde:  
v max,medium  je maximální rychlost vozidla p ři fázi se st řední rychlostí uvedená v tabulce A1/2 pro vozidla 
třídy 1, v tabulce A1/4 pro vozidla t řídy 2, v tabulce A1/8 pro vozidla t řídy 3a a v tabulce A1/9 
pro vozidla t řídy 3b.  
9.2.1.2. Jestliže platí v  cap < v  max,high  , vypo čtou se vzdálenosti fází s vysokou rychlostí v rámci základního cyklu d  base,high  
a p řechodného cyklu s omezenou rychlostí d  cap,high  podle následující rovnice, a to pro oba cykly:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pro i ¼ 1 024 až 1 477Þ 
v max,high  je maximální rychlost vozidla p ři fázi s vysokou rychlostí uvedená v tabulce A1/5 pro vozidla t řídy 
2, v tabulce A1/10 pro vozidla t řídy 3a a v tabulce A1/11 pro vozidla t řídy 3b.  
9.2.1.3 Vzdálenosti fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci základního cyklu d  base,exhigh  a p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí d  cap,exhigh  se vypo čtou tak, že se na fázi s mimo řádn ě vysokou rychlostí obou cykl ů 
použije tato rovnice:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; pro i ¼ 1 479 až 1 800Þ 
9.2.2. Stanovení časových úsek ů, které je t řeba p řičíst k p řechodnému cyklu s omezenou rychlostí k vykompenzování 
rozdíl ů vzdálenosti  
Aby se vyrovnal rozdíl, pokud jde o vzdálenost ujetou p ři základním cyklu a vzdálenost ujetou p ři p řechodném 
cyklu s omezenou rychlostí, p řičtou se k p řechodnému cyklu s omezenou rychlostí odpovídající časové úseky, 
u nichž platí v  i = v  cap , jak je popsáno v následujících bodech.  
9.2.2.1. P řídavný časový úsek pro fázi se st řední rychlostí  
Jestliže platí v  cap < v  max , medium  , vypo čte se p řídavný časový úsek, jejž je t řeba p řičíst k fázi se st řední rychlostí 
v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, za použití této rovnice: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Po čet časových vzork ů n add,medium  , u nichž platí v  i = v  cap a které je t řeba p řičíst k fázi se st řední rychlostí 
v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, se rovná hodnot ě Δt medium  , matematicky zaokrouhlené na 
nejbližší celé číslo (nap ř. hodnota 1,4 se zaokrouhlí na 1, hodnota 1,5 se zaokrouhlí na 2).  
9.2.2.2. P řídavný časový úsek pro fázi s vysokou rychlostí  
Jestliže platí v  cap < v  max , high , vypo čte se p řídavný časový úsek, jejž je t řeba p řičíst k fázím s vysokou rychlostí 
v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, za použití této rovnice: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/425
 
Po čet časových vzork ů n add,high  , u nichž platí v  i = v  cap a které je t řeba p řičíst k fázi s vysokou rychlostí v rámci 
přechodného cyklu s omezenou rychlostí, se rovná hodnot ě Δt high , matematicky zaokrouhlené na nejbližší celé 
číslo.  
9.2.2.3 P řídavný časový úsek, jejž je t řeba p řičíst k fázi s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí, se vypo čte za použití této rovnice: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Po čet časových vzork ů n add,exhigh  , u nichž platí v  i = v  cap a které je t řeba p řičíst k fázi s mimo řádn ě vysokou 
rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, se rovná hodnot ě Δt exhigh  , matematicky zaokrou ­
hlené na nejbližší celé číslo.  
9.2.3. Sestavení kone čného cyklu s omezenou rychlostí  
9.2.3.1 Vozidla t řídy 1  
První část kone čného cyklu s omezenou rychlostí tvo ří k řivka rychlosti vozidla v rámci p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí až po poslední vzorek v rámci fáze se st řední rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto 
vzorku se ozna čuje jako t  medium  . 
Poté se p řičte n  add,medium  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze se st řední rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, která se 
shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 Vozidla t říd 2 a 3  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
První část kone čného cyklu s omezenou rychlostí tvo ří k řivka rychlosti vozidla v rámci p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí až po poslední vzorek v rámci fáze se st řední rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto 
vzorku se ozna čuje jako t  medium  . 
Poté se p řičte n  add,medium  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze se st řední rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, která se 
shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1022 + n  add,medium  ). 
V dalším kroku se p řičte první část fáze s vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí 
až po poslední vzorek ve fázi s vysokou rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto vzorku v rámci p řechodného 
cyklu s omezenou rychlostí se ozna čuje jako t  high , tak aby čas tohoto vzorku v kone čném cyklu s omezenou 
rychlostí byl (t  high + n  add,medium  ). 
Poté se p řičte n  add,high  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  high + n  add,medium  + 
n add,high  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze s vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, která se 
shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
V dalším kroku se p řičte první část fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s ome ­
zenou rychlostí až po poslední vzorek ve fázi s mimo řádn ě vysokou rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto 
vzorku v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí se ozna čuje jako t  exhigh  , tak aby čas tohoto vzorku 
v kone čném cyklu s omezenou rychlostí byl (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ).CS L 175/426 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Poté se p řičte n  add,exhigh  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou 
rychlostí, která se shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1800 + n  add,medium  
+ n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Délka kone čného cyklu s omezenou rychlostí je stejná jako délka základního cyklu, až na rozdíly zp ůsobené 
zaokrouhlováním hodnot n  add,medium  , n  add,high  a n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
První část kone čného cyklu s omezenou rychlostí tvo ří k řivka rychlosti vozidla v rámci p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí až po poslední vzorek v rámci fáze s vysokou rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto 
vzorku se ozna čuje jako t  high . 
Poté se p řičte n  add,high  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  high + n  add,high  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze s vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí, která se 
shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1477 + n  add,high  ). 
V dalším kroku se p řičte první část fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s ome ­
zenou rychlostí až po poslední vzorek ve fázi s mimo řádn ě vysokou rychlostí, kdy platí v = v  cap . Čas tohoto 
vzorku v rámci p řechodného cyklu s omezenou rychlostí se ozna čuje jako t  exhigh  , tak aby čas tohoto vzorku 
v kone čném cyklu s omezenou rychlostí byl (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Poté se p řičte n  add,exhigh  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  exhigh  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou 
rychlostí, která se shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1800 + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Délka kone čného cyklu s omezenou rychlostí je stejná jako délka základního cyklu, až na rozdíly zp ůsobené 
zaokrouhlováním hodnot n  add,high  a n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
První část kone čného cyklu s omezenou rychlostí tvo ří k řivka rychlosti vozidla v rámci p řechodného cyklu 
s omezenou rychlostí až po poslední vzorek v rámci fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí, kdy platí v = v  cap . 
Čas tohoto vzorku se ozna čuje jako t  exhigh  . 
Poté se p řičte n  add,exhigh  vzork ů, u nichž platí v  i = v  cap , tak aby čas posledního vzorku byl (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Poté se p řičte zbývající část fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí v rámci p řechodného cyklu s omezenou 
rychlostí, která se shoduje s touž částí základního cyklu, tak aby čas posledního vzorku byl (1800 + n  add,exhigh  ). 
Délka kone čného cyklu s omezenou rychlostí je stejná jako délka základního cyklu, až na rozdíly zp ůsobené 
zaokrouhlováním hodnoty n  add,exhigh  .CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/427
 
Díl čí p říloha 2  
Volba rychlostního stupn ě a ur čení bodu řazení rychlostního stupn ě pro vozidla s manuální p řevodovkou  
1. Obecný p řístup  
1.1 Postupy řazení rychlostí popsané v této díl čí p říloze se vztahují na vozidla s manuální p řevodovkou.  
1.2 P ředepsané rychlostní stupn ě body řazení rychlostního stupn ě jsou založeny na rovnováze mezi výkonem nutným 
k p řekonání jízdního odporu a zrychlení a výkonem, který poskytuje motor p ři všech možných rychlostních stup ­
ních v ur čité fázi cyklu.  
1.3 Výpo čet, který má ur čit, které rychlostní stupn ě se mají použít, je založen na otá čkách motoru a k řivce výkonu p ři 
plném zatížení v závislosti na otá čkách motoru.  
1.4 U vozidel, která jsou vybavena p řevodovkou s duálním rozsahem (vysoký a nízký) se p ři ur čování, který rychlostní 
stupe ň se má použít, zohlední pouze rozsah, který je ur čen pro b ěžný silni ční provoz.  
1.5 Doporu čení týkající se fungování spojky se neuplatní, jestliže je spojka automatická a není nutné, aby ji řidi č zapínal 
a vypínal.  
1.6 Tato díl čí p říloha se nevztahuje na vozidla zkoušená podle díl čí p řílohy 8.  
2. Požadované údaje a p ředb ěžné výpo čty 
Požadují se následující údaje a výpo čty se provád ějí s cílem ur čit, které rychlostní stupn ě se mají použít p ři jízd ě 
v cyklu na vozidlovém dynamometru:  
a) P  rated , maximální jmenovitý výkon motoru uvedený výrobcem, kW;  
b) n  rated , jmenovité otá čky, p ři kterých motor dosahuje svého maximálního výkonu. Jestliže maximální výkon vzniká 
v ur čitém rozsahu otá ček, n  rated představuje minimum tohoto rozsahu, ot/min;  
c) n  idle , volnob ěžné otá čky, ot/min;  
n idle se m ěří po dobu nejmén ě 1 minuty p ři frekvenci sb ěru alespo ň 1 Hz se zah řátým b ěžícím motorem, řadicí 
pákou nastavenou na neutrál a zapnutou spojkou. Podmínky týkající se teploty, periferních a pomocných za řízení 
atd. jsou stejné jako podmínky popsané v díl čí p říloze 6 pro zkoušku typu 1.  
Hodnota použitá v této díl čí p říloze je aritmetickým pr ům ěrem za dobu m ěření, který se zaokrouhlí nebo sníží 
na nejbližších 10 ot/min.  
d) ng, po čet rychlostních stup ňů pro jízdu vp řed; 
Rychlostní stupn ě pro jízdu vp řed v rozsahu p řevodovky ur čeném pro b ěžný silni ční provoz se o číslují v ses ­
tupném po řadí pom ěru mezi otá čkami motoru v ot/min a rychlostí vozidla v km/h. Rychlostní stupe ň 1 je 
rychlostní stupe ň s nejvyšším pom ěrem, rychlostní stupe ň ng je stupe ň s pom ěrem nejnižším. Hodnota ng ur čuje 
po čet rychlostních stup ňů pro jízdu vp řed. 
e) ndv  i , pom ěr získaný vyd ělením otá ček motoru n rychlostí vozidla v pro každý rychlostní stupe ň i, a to pro rozsah 
od i po ng  max , (ot/min) /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficienty jízdního zatížení zvolené pro zkoušky, N, N/(km/h) a N/(km/h)  2 v uvedeném po řadí;CS L 175/428 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
g) n  max ; 
n max_95  , minimální otá čky motoru, p ři nichž je dosaženo 95 % jmenovitého výkonu, ot/min;  
Je-li n  max_95  nižší než 65 % hodnoty n  rated , stanoví se n  max_95  na 65 % hodnoty n  rated . 
Pokud platí, že 65 % hodnoty  ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, stanoví se 
n max_95  na: 
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
kde:  
ng vmax  je definován v bod ě 2 písm. i) této díl čí p řílohy;  
v max,cycle  je maximální rychlost k řivky rychlosti vozidla podle díl čí p řílohy 1, km/h;  
n max je maximum hodnoty n  max_95  a n  max (ng  vmax  ), ot/min.  
h) P  wot (n), k řivka výkonu p ři plném zatížení v rozsahu otá ček od n  idle po n  rated nebo n  max nebo ndv(ng  vmax  ) × v  max , 
podle toho, která hodnota je vyšší.  
ndv(ng  vmax  ) je pom ěr získaný vyd ělením otá ček motoru n rychlostí vozidla v pro rychlostní stupe ň ng  vmax  , 
ot/min / km/h;  
Křivka výkonu sestává z dostate čného po čtu soubor ů údaj ů (n, P  wot ), aby bylo možné pomocí lineární interpolace 
provést výpo čet prozatímních bod ů mezi po sob ě jdoucími soubory údaj ů. Odchylka lineární interpolace od 
křivky výkonu p ři plném zatížení podle p řílohy XX nesmí být vyšší než 2 %. První soubor údaj ů je na hodnot ě 
n idle nebo nižší. Rozestupy mezi soubory údaj ů nemusejí být stejné. Výkon p ři plném zatížení p ři otá čkách 
motoru, na n ěž se nevztahuje p říloha XX (nap ř. n  idle ), se ur čí metodou popsanou v p říloze XX.  
i) ng  vmax  
ng vmax  , rychlostní stupe ň, p ři n ěmž je dosaženo maximální rychlosti vozidla a který se ur čí takto:  
Jestliže v  max (ng) ≥ v max (ng-1), pak  
ng vmax  = ng  
jinak ng  vmax  = ng-1  
kde:  
v max (ng) je rychlost vozidla, p ři které se výkon nutný k p řekonání jízdního zatížení rovná dostupnému 
výkonu P  wot v rychlostním stupni ng (viz obr. A2/1a).  
v max (ng-1) je rychlost vozidla, p ři které se výkon nutný k p řekonání jízdního zatížení rovná dostupnému 
výkonu P  wot v dalším nižším rychlostním stupni ng (viz obr. A2/1b).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/429
 
Výkon nutný k p řekonání jízdního zatížení v kW se vypo čte pomocí této rovnice:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
kde:  
v max je rychlost vozidla v km/h.  
Dostupný výkon p ři rychlosti vozidla v  max v rychlostním stupni ng nebo ng-1 lze ur čit z k řivky výkonu p ři 
plném zatížení P  wot (n) pomocí této rovnice:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
a snížením hodnot výkonu v k řivce výkonu p ři plném zatížení o 10 %.  
Obrázek A2/1a  
Příklad, kdy je stupe ň ng  max nejvyšším rychlostním stupn ěm.
CS L 175/430 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A2/1b  
Příklad, kdy je stupe ň ng  max druhým nejvyšším rychlostním stupn ěm.
 
j) vylou čení nejnižšího rychlostního stupn ě; 
Rychlostní stupe ň 1 lze na žádost výrobce vylou čit, jsou-li spln ěny všechny tyto podmínky:  
(1) vozidlo nemá p řevodovku s duálním rozsahem;  
(2) rodina vozidel je homologována k tahání p řívěsu; 
(3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
(4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
(5) vozidlo, jehož hmotnost je definována v níže uvedené rovnici, je schopno pohnout se z klidu ve stoupání 
nejmén ě 12 % v dob ě do 4 sekund, a to p ři p ěti samostatných p říležitostech b ěhem 5 minut.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 v p řípad ě vozidel kategorie M),  
kde:  
ndv(ng  vmax  ) je pom ěr získaný vyd ělením otá ček motoru n rychlostí vozidla v pro rychlostní stupe ň ng  vmax  , 
ot/min / km/h;  
m r je hmotnost v provozním stavu, v kg;  
MC je hrubá hmotnost soupravy (hrubá hmotnost vozidla + max. hmotnost p řívěsu), v kg.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/431
 
V tomto p řípad ě se rychlostní stupe ň 1 nepoužije p ři jízd ě v cyklu na vozidlovém dynamometru a rychlostní 
stupn ě se p řečíslují tak, aby druhý rychlostní stupe ň byl rychlostní stupe ň 1. 
k) Definice n  min_drive  
n min_drive  jsou minimální otá čky motoru, je-li vozidlo v pohybu, ot/min;  
pro n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
pro n  gear = 2,  
a) pro p řechod z prvního do druhého rychlostního stupn ě: 
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) pro zpomalení do klidu:  
n min_drive  = n  idle . 
c) pro všechny ostatní jízdní podmínky:  
n min_drive  = 0,9 ×n  idle . 
Pro n  gear > 2 se n  min_drive  ur čí takto:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Kone čný výsledek pro n  min_drive  se zaokrouhlí na nejbližší celé číslo. P říklad: 1 199,5 se zaokrouhlí na 1 200, 
1 199,4 na 1 199.  
Pokud o to požádá výrobce, lze použít vyšší hodnoty.  
l) TM, zkušební hmotnost vozidla, kg.  
3. Výpo čty požadovaného výkonu, otá ček vozidla, dostupného výkonu a rychlostních stup ňů, které lze použít  
3.1 Výpo čet požadovaného výkonu  
Pro každou sekundu j k řivky cyklu se výkon nutný k p řekonání jízdního odporu a ke zrychlení vypo čítá pomocí této 
rovnice: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
kde:  
P required,j  je požadovaný výkon v sekund ě j, v kW;  
a j je zrychlení vozidla v sekund ě j, m/s  2 , a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr je faktor, který zohled ňuje inerciální odpory pohán ěcí soustavy b ěhem zrychlení a je stanoven na 
hodnotu 1,03.  
3.2 Ur čení otá ček motoru  
U každé hodnoty v  j < 1 km/h se p ředpokládá, že vozidlo stojí a otá čky motoru jsou na hodnot ě n idle . Řadicí páka je 
v neutrální poloze a spojka je zapnutá, p řičemž 1 sekundu p řed za čátkem zrychlování z klidu se spojka vypne 
a za řadí se první rychlostní stupe ň.CS L 175/432 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Pro každou hodnotu v  j ≥ 1 km/h k řivky cyklu a každý rychlostní stupe ň i v rozsahu i, i = 1 až ng  max , se otá čky 
motoru n  i,j , vypo čítají pomocí této rovnice: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3 Volba možných rychlostních stup ňů s ohledem na otá čky motoru  
Pro jízdu odpovídající k řivce rychlosti p ři rychlosti v  j lze zvolit následující rychlostní stupn ě: 
a) všechny rychlostní stupn ě i < ng  vmax  , kde n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  ; 
b) všechny rychlostní stupn ě i ≥ ng  vmax  , kde n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ); 
c) rychlostní stupe ň 1, jestliže n  1,j < n  min_drive  . 
Jestliže a  j ≤ 0 a n  i,j ≤ n idle , n  i,j se nastaví na n  idle a spojka se vypne.  
Jestliže a  j > 0 a n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), n  i,j se nastaví na (1,15 × n  idle ) a spojka se vypne.  
3.4 Výpo čet dostupného výkonu  
Dostupný výkon pro každý možný rychlostní stupe ň i a každou hodnotu rychlosti vozidla na k řivce cyklu v  i se 
vypo čítá pomocí této rovnice: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
kde:  
P rated je jmenovitý výkon v kW;  
P wot je výkon dostupný p ři n  i,j při plném zatížení z k řivky výkonu p ři plném zatížení;  
SM je bezpe čnostní rozp ětí, které zohled ňuje rozdíl mezi k řivkou výkonu p ři plném zatížení v klidu a výkonem, 
který je k dispozici b ěhem p řeřazování. Bezpe čnostní rozp ětí je stanoveno na 10 %;  
ASM je dodate čné exponenciální bezpe čnostní rozp ětí výkonu, které lze uplatnit na žádost výrobce. ASM je pln ě 
účinné mezi hodnotami n  idle a n  start a p ři hodnot ě n end se exponenciáln ě blíží nule, jak je popsáno pomocí 
těchto požadavk ů: 
Jestliže n  i,j ≤ n start , pak ASM = ASM  0 ; 
Jestliže n  i,j > n  start , pak: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
Hodnoty ASM  0 , n  start a n  end definuje výrobce, ale musí spl ňovat tyto podmínky:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Jestliže a  j > 0 a i = 1 nebo i = 2 a P  available_i,i  < P  required,j  , n i,j se zvyšuje postupn ě vždy o 1 ot/min až do okamžiku, 
kdy platí P  available_i,i  = P  required,j  a spojka se vypne.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/433
 
3.5 Ur čení rychlostních stup ňů, které lze použít  
Rychlostní stupn ě, které lze použít, se ur čí na základ ě těchto podmínek:  
a) jsou spln ěny podmínky bodu 3.3 a  
b) P  available_i,i  ≥ P required,j  . 
Po čáte ční rychlostní stupe ň, který se použije pro každou sekundu j k řivky cyklu, je nejvyšší kone čný možný 
rychlostní stupe ň, i max . K rozjezdu z klidu se použije pouze první rychlostní stupe ň. 
Nejnižší kone čný možný rychlostní stupe ň je i  min . 
4. Dodate čné požadavky pro korekce a/nebo zm ěny v používání rychlostních stup ňů 
Volba po čáte čního rychlostního stupn ě se kontroluje a m ění, aby se zabránilo p říliš častému řazení a aby se zajistily 
odpovídající jízdní vlastnosti a prakti čnost.  
Fáze zrychlování je doba delší než 3 sekundy p ři rychlosti vozidla ≥ 1 km/h a monotónním zvyšování rychlosti 
vozidla. Fáze zpomalování je doba delší než 3 sekundy p ři rychlosti vozidla ≥ 1 km/h a monotónním snižování 
rychlosti vozidla.  
Korekce a/nebo zm ěny se provád ějí podle následujících požadavk ů: 
a) Je-li b ěhem zrychlování nutné za řadit nižší rychlostní stupe ň p ři vyšší rychlosti vozidla, p ředchozí vyšší stupn ě se 
opraví na nižší stupe ň. 
Příklad : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . P ůvodn ě vypo čtené řazení je 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. V tomto p řípad ě 
se řazení opraví na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Rychlostní stupn ě použité p ři zrychlování se použijí nejmén ě po dobu 2 sekund (nap ř. sled rychlostních stup ňů 
1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 se nahradí sledem 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). P ři zrychlování se rychlostní stupn ě nep řeskakují.  
c) P ři zpomalování se použijí rychlostní stupn ě s n  gear > 2, pokud otá čky motoru neklesnou pod n  min_drive  . 
Trvá-li sled rychlostních stup ňů pouze 1 sekundu, nahradí se rychlostním stupn ěm 0 a spojka se vypne.  
Trvá-li sled rychlostních stup ňů 2 sekundy, nahradí se rychlostním stupn ěm 0 v první sekund ě a ve druhé 
sekund ě rychlostním stupn ěm, který následuje po časovém úseku dvou sekund. V první sekund ě se vypne spojka.  
Příklad : sled rychlostních stup ňů 5, 4, 4, 2 se nahradí sledem 5, 0, 2, 2.  
d) P ři zpomalování v rámci krátké jízdy v rámci cyklu se použije druhý rychlostní stupe ň, pokud otá čky motoru 
neklesnou pod (0,9 × n  idle ). 
Pokud otá čky motoru klesnou pod n  idle , spojka se vypne.  
e) Je-li zpomalování poslední částí krátké jízdy krátce p řed zastavením a druhý rychlostní stupe ň by se za řadil pouze 
na dobu do 2 sekund, lze spojku bu ď vypnout, nebo lze za řadit neutrál a nechat spojku zapnutou.  
Během t ěchto fází zpomalování se nesmí pod řadit na první rychlostní stupe ň.CS L 175/434 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
f) Je-li použit rychlostní stupe ň i pro časový úsek od 1 do 5 sekund a rychlostní stupe ň p řed tímto časovým úsekem 
je nižší a po tomto časovém úseku je stejný jako rychlostní stupe ň p řed ním nebo nižší, opraví se rychlostní 
stupe ň pro tento časový úsek na rychlostní stupe ň p řed tímto úsekem.  
Příklady : 
i) sled rychlostních stup ňů i – 1, i, i – 1 se nahradí sledem i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) sled rychlostních stup ňů i – 1, i, i, i – 1 se nahradí sledem i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) sled rychlostních stup ňů i – 1, i, i,i, i – 1 se nahradí sledem i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) sled rychlostních stup ňů i – 1, i, i, i, i, i – 1 se nahradí sledem i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) sled rychlostních stup ňů i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 se nahradí sledem i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Ve všech p řípadech i) až v) musí být spln ěna podmínka i – 1 ≥ i min . 
5. Bod 4 písm. a) až f) se uplatní sekven čně, p řičemž pokaždé bude pozorována celá k řivka cyklu. Jelikož zm ěny oproti 
ustanovení bodu 4 písm. a) až f) této díl čí p řílohy by mohly vést ke vzniku nových sled ů rychlostních stup ňů, tyto 
nové sledy se t řikrát zkontrolují a v p řípad ě pot řeby pozm ění. 
Aby bylo možné posoudit správnost výpo čtu, vypo čítá se pr ům ěrný rychlostní stupe ň pro v ≥ 1 km/h, zaokrouhlený 
na čtyři desetinná místa, a zaznamená se do všech p říslušných zkušebních protokol ů.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/435
 
Díl čí p říloha 3  
VyhrazenoCS L 175/436 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 4  
Jízdní zatížení a nastavení dynamometru  
1. Oblast p ůsobnosti  
Tato díl čí p říloha popisuje stanovení jízdního zatížení zkušebního vozidla a p řenos tohoto silni čního zatížení 
na vozidlový dynamometr.  
2. Podmínky a definice  
2.1 Vyhrazeno  
2.2 Body referen ční rychlosti za čínají na 20 km/h a zvyšují se o 10 km/h, p řičemž nejvyšší referen ční rychlost 
odpovídá t ěmto ustanovením:  
a) nejvyšší bod referen ční rychlosti je 130 km/h nebo bod referen ční rychlosti, který je nejbližší vyšší 
hodnotou nad úrovní maximální rychlosti p říslušného zkušebního cyklu, je-li tato hodnota nižší než 
130 km/h. V p řípad ě, že p říslušný zkušební cyklus zahrnuje mén ě než 4 fáze (s rychlostí nízkou, st řední, 
vysokou a mimo řádn ě vysokou), lze na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu zvýšit 
nejvyšší referen ční rychlost na bod referen ční rychlosti, který je nejbližší vyšší hodnotou nad úrovní 
maximální rychlosti v další vyšší fázi, avšak nikoli na více než 130 km/h; v takovém p řípad ě se stanovení 
jízdního zatížení a nastavení vozidlového dynamometru provede se stejnými body referen ční rychlosti;  
b) jestliže bod referen ční rychlosti platný pro cyklus, navýšený o 14 km/h, má stejnou hodnotu jako maxi ­
mální rychlost vozidla v  max nebo je vyšší, vylou čí se tento bod referen ční rychlosti z dojezdové zkoušky 
a z nastavení vozidlového dynamometru. Nejvyšším bodem referen ční rychlosti pro vozidlo bude nejbližší 
nižší bod referen ční rychlosti.  
2.3 Není-li stanoveno jinak, vypo čítá se energetická náro čnost cyklu podle bodu 5 díl čí p řílohy 7 v rámci cílové 
křivky rychlosti p říslušného jízdního cyklu.  
2.4 Hodnoty f  0 , f 1 , f 2 jsou koeficienty jízdního zatížení v rovnici jízdního zatížení F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , 
ur čené podle této díl čí p řílohy:  
f 0 je konstantní koeficient jízdního zatížení, N;  
f 1 je koeficient jízdního zatížení prvního stupn ě, N/(km/h);  
f 2 je koeficient jízdního zatížení druhého stupn ě, N/(km/h)  2 . 
Není-li stanoveno jinak, vypo čítají se koeficienty jízdního zatížení alespo ň pomocí regresní analýzy metodou 
nejmenších čtverc ů v rozsahu bod ů referen ční rychlosti.  
2.5 Rota ční hmotnost  
2.5.1 Stanovení hodnoty m  r 
Hodnota m  r se rovná ú činné hmotnosti všech kol a konstruk čních částí vozidla, které se otá čejí spole čně 
s koly na silnici, je-li za řazen neutrál, a je vyjád řena v kilogramech (kg). Hodnota m  r se m ěří nebo po čítá za 
použití vhodné techniky dohodnuté se schvalovacím orgánem. Jinak lze hodnotu m  r odhadnout jako 3 
procenta sou čtu hmotnosti v provozním stavu a 25 kg.  
2.5.2 Použití rota ční hmotnosti na jízdní zatížení  
Doby dojezdu se p řevedou na síly a naopak, a to zohledn ěním p říslušné zkušební hmotnosti navýšené 
o hodnotu m  r . To platí pro m ěření na silnici, jakož i na vozidlovém dynamometru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/437
 
2.5.3 Použití rota ční hmotnosti pro nastavení setrva čné hmotnosti  
Pokud je vozidlo zkoušeno na dynamometru pro pohon všech čtyř kol a jestliže ob ě nápravy se otá čejí 
a ovliv ňují výsledky m ěření na dynamometru, nastaví se rovnocenná setrva čná hmotnost vozidlového dyna ­
mometru na hodnotu p říslušné zkušební hmotnosti.  
Jinak je t řeba nastavit rovnocennou setrva čnou hmotnost vozidlového dynamometru na zkušební hmotnost 
navýšenou bu ď o rovnocennou ú činnou hmotnost kol, která neovliv ňují výsledky m ěření, nebo na 50 
procent hodnoty m  r . 
3. Všeobecné požadavky  
Výrobce odpovídá za p řesnost koeficient ů jízdního zatížení a zaru čí tuto p řesnost u každého vozidla ze 
sériové výroby v rámci rodiny podle jízdního zatížení. Dovolené odchylky p ři stanovení jízdního zatížení, 
simulaci a v metodách výpo čtu se nepoužijí k podcen ění jízdního zatížení vozidel ze sériové výroby. Na 
žádost schvalovacího orgánu se prokáže p řesnost koeficient ů jízdního zatížení individuálního vozidla.  
3.1 Celková p řesnost m ěření 
Požadovaná celková p řesnost m ěření: 
a) rychlost vozidla: ± 0,2 km/h s frekvencí m ěření alespo ň 10 Hz;  
b) časová správnost, p řesnost a rozlišení: min. ± 10 ms;  
c) to čivý moment v kole: ± 6 Nm nebo ± 0,5 % maximálního m ěřeného celkového to čivého momentu podle 
toho, která hodnota je vyšší, a to pro celé vozidlo, s frekvencí m ěření alespo ň 10 Hz;  
d) rychlost v ětru ± 0,3 m/s s frekvencí m ěření alespo ň 1 Hz;  
e) sm ěr v ětru: ± 3° s frekvencí m ěření alespo ň 1 Hz;  
f) atmosférická teplota: ± 1 °C s frekvencí m ěření alespo ň 0,1 Hz;  
g) atmosférický tlak: ± 0,3 kPa s frekvencí m ěření alespo ň 0,1 Hz;  
h) hmotnost vozidla m ěřená na stejné váze p řed zkouškou a po ní: ± 10 kg (± 20 kg pro vozidla 
> 4 000 kg);  
i) tlak v pneumatice: ± 5 kPa;  
j) otá čky kola: ± 0,05 s  -1 nebo 1 % podle toho, která hodnota je vyšší.  
3.2. Kritéria pro aerodynamický tunel  
3.2.1 Rychlost v ětru 
Rychlost v ětru b ěhem m ěření z ůstává v rozmezí ± 2 km/h ve st ředu zkušebního pásma. Možná rychlost v ětru 
musí být alespo ň 140 km/h.  
3.2.2 Teplota vzduchu  
Teplota vzduchu b ěhem m ěření z ůstává v rozmezí ± 3 °C ve st ředu zkušebního pásma. Rozložení teploty 
vzduchu na výstupu trysky z ůstává v rozmezí ± 3 °C.CS L 175/438 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.3 Turbulence  
U m řížky s t řemi řádky a t řemi sloupci s rovnom ěrnými rozestupy pokrývajícími celou plochu výstupu trysky 
nesmí intenzita turbulence Tu p řesáhnout 1 %. Viz obr. A4/1.  
Obrázek A4/1  
Intenzita turbulence
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kde:  
Tu je intenzita turbulence;  
u′ je kolísání rychlosti turbulence, m/s;  
U ∞ je rychlost volného proud ění, m/s.  
3.2.4 Pevný pom ěr blokování  
Pevný pom ěr blokování ε sb vyjád řený jako podíl čelní plochy vozidla a plochy výstupu trysky a vypo čtený 
pomocí následující rovnice, nep řesáhne 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
kde:  
ε sb je pom ěr blokování vozidla;  
A f je čelní plocha vozidla, m  2 ; 
A nozzle  je plocha výstupu trysky, m  2 . 
3.2.5 Otá čející se kola  
Aby bylo možné řádn ě ur čit aerodynamický vliv kol, otá čejí se kola zkušebního vozidla rychlostí, která 
odpovídá rychlosti vozidla v rozmezí dovolené odchylky ± 3 km/h rychlosti v ětru. 
3.2.6 Pohyblivý pás  
Aby bylo možné simulovat tok kapalin v podvozku zkušebního vozidla, aerodynamický tunel je vybaven 
pohyblivým pásem, který sahá od p řední k zadní části vozidla. Lineární rychlost pohyblivého pásu je 
v rozmezí ± 3 km/h rychlosti v ětru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/439
 
3.2.7 Úhel toku kapalin  
V devíti rovnom ěrn ě rozmíst ěných bodech na ploše trysky nesmí st řední kvadratická odchylka obou úhl ů 
(rovina Y, rovina Z) α a β na výstupu trysky p řesáhnout 1°.  
3.2.8 Tlak vzduchu  
V devíti rovnom ěrn ě rozmíst ěných bodech na ploše trysky se standardní odchylka celkového tlaku na 
výstupu trysky rovná hodnot ě 0,02 nebo je menší. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
kde:  
σ je standardní odchylka pom ěru tlak ů Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t je kolísání celkového tlaku mezi dv ěma body m ěření, N/m  2 ; 
q je dynamický tlak, N/ m  2 . 
Absolutní rozdíl koeficientu tlaku cp v rozmezí 3 metr ů p řed a 3 metr ů za st ředem rovnováhy v prázdném 
zkušebním pásmu a ve výšce st ředu výstupu trysky se neodchýlí o více než ± 0,02.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
kde:  
cp je koeficient tlaku.  
3.2.9 Tlouš ťka mezní vrstvy  
Při x = 0 (hodnota st ředu rovnováhy) dosahuje rychlost v ětru alespo ň 99 % vstupní rychlosti ve výšce 30 mm 
nad podlahou aerodynamického tunelu. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
kde:  
δ 99 je vzdálenost kolmo k povrchu vozovky, kde je dosaženo 99 % rychlosti volného proudu (tlouš ťka mezní 
vrstvy).  
3.2.10 Pom ěr blokování záchytného systému  
Záchytný systém nesmí být nainstalován p řed vozidlem. Relativní pom ěr blokování čelní plochy vozidla 
vlivem záchytného systému ε restr nep řesahuje hodnotu 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kde:  
ε restr je relativní pom ěr blokování záchytného systému;  
A restr je čelní plocha záchytného systému promítnutá na plochu trysky, m  2 ; 
A f je čelní plocha vozidla, m  2 .CS L 175/440 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.11 P řesnost m ěření rovnováhy ve sm ěru x  
Nep řesnost výsledné síly ve sm ěru x nep řesáhne ± 5 N. Rozlišení m ěřené síly je v rozmezí ± 3 N.  
3.2.12 Opakovatelnost m ěření 
Opakovatelnost m ěřené síly je v rozmezí ± 3 N.  
4. M ěření jízdního zatížení na silnici  
4.1 Požadavky na zkoušku na silnici  
4.1.1 Atmosférické podmínky pro zkoušku na silnici  
4.1.1.1 P řípustné v ětrné podmínky  
Maximální p řípustné v ětrné podmínky pro stanovení jízdního zatížení jsou popsány v bodech 4.1.1.1.1 
a 4.1.1.1.2.  
Aby bylo možné ur čit, zda je daný typ anemometrie použitelný, ur čí se aritmetický pr ům ěr rychlosti v ětru 
kontinuálním m ěřením rychlosti v ětru za použití uznaného meteorologického nástroje v míst ě a výšce nad 
úrovní vozovky ve zkušebním úseku vozovky, kde nastanou nejreprezentativn ější v ětrné podmínky.  
Není-li možné provést zkoušky v opa čném sm ěru ve stejné části zkušební trat ě (nap ř. na zkušebním oválu 
s povinným sm ěrem jízdy), zm ěří se rychlost a sm ěr v ětru v každé části zkušební trat ě. V tomto p řípad ě vyšší 
nam ěřená hodnota ur čuje typ anemometrie, který se použije, a nižší hodnota ur čuje kritérium p řípustnosti 
toho, aby bylo upušt ěno od korekce o rychlost v ětru. 
4.1.1.1.1 P řípustné v ětrné podmínky p ři použití stacionární anemometrie  
Stacionární anemometrie se použije pouze v p řípad ě, že je pr ům ěr rychlostí v ětru po dobu p ěti sekund nižší 
než 5 m/s a nejvyšší rychlosti v ětru jsou nižší než 8 m/s a trvají mén ě než dv ě sekundy. Krom ě toho je 
vektorová složka rychlosti v ětru na zkušební silnici menší než 2 m/s. Jakákoli korekce o rychlost v ětru se 
vypo čte zp ůsobem uvedeným v bod ě 4.5.3 této díl čí p řílohy. Korekce o rychlost v ětru se neprovede, pokud je 
nejnižší aritmetická pr ům ěrná rychlost v ětru 2 m/s nebo nižší.  
4.1.1.1.2 V ětrné podmínky p ři využití palubní anemometrie  
Pro zkoušky s palubním anemometrem se použije za řízení popsané v bod ě 4.3.2 této díl čí p řílohy. Celkový 
aritmetický pr ům ěr rychlosti v ětru b ěhem zkušební činnosti na zkušební silnici je nižší než 7 m/s a nejvyšší 
hodnoty rychlosti v ětru jsou nižší než 10 m/s. Krom ě toho je vektorová složka rychlosti v ětru na silnici nižší 
než 4 m/s.  
4.1.1.2 Atmosférická teplota  
Atmosférická teplota je v rozp ětí od 5 °C do 35 °C v četn ě. 
Je-li rozdíl mezi nejvyšší a nejnižší m ěřenou teplotou b ěhem dojezdové zkoušky vyšší než 5 °C, korekce 
teploty se uplatní samostatn ě pro každou jízdu s aritmetickým pr ům ěrem okolní teploty dané jízdy.  
V takovém p řípad ě se ur čí hodnoty koeficient ů jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 a zkorigují se pro každou 
jednotlivou jízdu. Kone čný soubor hodnot f  0 , f 1 a f 2 je aritmetickým pr ům ěrem individuáln ě korigovaných 
koeficient ů f 0 , f 1 a f 2 . 
Dle vlastní volby se výrobce m ůže rozhodnout, že dojezdovou zkoušku provede p ři teplotách v rozmezí 1 °C 
až 5 °C.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/441
 
4.1.2 Zkušební silnice  
Povrch silnice je plochý, rovný, čistý, suchý a prostý p řekážek nebo v ětrných bariér, které by mohly p řekážet 
při m ěření jízdního zatížení, a jeho struktura a složení jsou reprezentativní pro stávající povrchy silnic ve 
m ěstě a na dálnici. Podélný sklon zkušební silnice nep řesahuje ± 1 %. Lokální sklon mezi jakýmikoli body, 
které jsou od sebe vzdáleny 3 metry, se od tohoto podélného sklonu neodchyluje o více než ± 0,5 %. Není-li 
možné provést zkoušky v opa čném sm ěru ve stejné části zkušební trat ě (nap ř. na zkušebním oválu 
s povinným sm ěrem jízdy), se sou čet podélných sklon ů na paralelních segmentech zkušební trat ě musí 
pohybovat v rozmezí od 0 do stoupání 0,1 %. Klopení zkušební silnice nesmí p řesáhnout 1,5 %.  
4.2 P říprava  
4.2.1 Zkušební vozidlo  
Veškeré sou části každého zkušebního vozidla vyhovují výrobní sérii nebo v p řípad ě, že se vozidlo liší od 
vozidla ze sériové výroby, zaznamená se do všech p říslušných zkušebních protokol ů úplný popis.  
4.2.1.1 Bez použití metody interpolace  
Z interpola ční rodiny (viz bod 5.6 této p řílohy) se vybere zkušební vozidlo (vozidlo H) s kombinací vlast ­
ností relevantních pro jízdní zatížení (tj. hmotnost, aerodynamický odpor a valivý odpor pneumatik), které 
zp ůsobují nejvyšší energetickou náro čnost cyklu.  
Jestliže není znám aerodynamický vliv r ůzných ráfk ů kol v jedné interpola ční rodin ě, vychází výb ěr z nej ­
vyššího o čekávaného aerodynamického odporu. Jako vodítko lze použít p ředpoklad, že nejvyšší aerodyna ­
mický odpor lze o čekávat u kola, které má a) nejv ětší ší řku, b) nejv ětší pr ům ěr a c) nejotev řen ější strukturu (v 
uvedeném po řadí d ůležitosti).  
Výb ěr kol se provede, aniž je dot čen požadavek na nejvyšší energetickou náro čnost cyklu.  
4.2.1.2. Použití metody interpolace  
Na žádost výrobce lze na individuální vozidla v interpola ční rodin ě použít metodu interpolace (viz bod 
1.2.3.1 díl čí p řílohy 6 a bod 3.2.3.2 díl čí p řílohy 7).  
V takovém p řípad ě se z interpola ční rodiny vyberou dv ě zkušební vozidla, která spl ňují požadavky metody 
interpolace (bod 1.2.3.1 a 1.2.3.2 díl čí p řílohy 6).  
Zkušební vozidlo H je vozidlo, které má vyšší, a pokud možno ze všech vozidel daného výb ěru nejvyšší 
energetickou náro čnost cyklu, zkušební vozidlo L je to, které má nižší, a pokud možno ze všech vozidel 
daného výb ěru nejnižší energetickou náro čnost cyklu.  
Všechny prvky volitelného vybavení a/nebo tvary karoserie, o nichž je rozhodnuto, že nebudou zohledn ěny 
v metod ě interpolace, se p řipevní k ob ěma zkušebním vozidl ům H a L tak, aby tyto prvky volitelného 
vybavení produkovaly v d ůsledku svých vlastností, které jsou d ůležité pro jízdní zatížení (tj. hmotnost, 
aerodynamický odpor a valivý odpor pneumatik), nejvyšší kombinaci energetické náro čnosti cyklu.  
4.2.1.3 Použití rodiny podle jízdního zatížení  
4.2.1.3.1 Na žádost výrobce a v p řípad ě, že jsou spln ěna kritéria bodu 5.7 této p řílohy, se vypo čítají hodnoty jízdního 
zatížení pro vozidla H a L z interpola ční rodiny.  
4.2.1.3.2 Pro ú čely bodu 4.2.1.3 této díl čí p řílohy se vozidlo H z rodiny podle jízdního zatížení ozna čuje jako vozidlo 
H R . Veškerými odkazy na „vozidlo H“ v bod ě 4.2.1 této díl čí p řílohy se rozumí odkaz na „vozidlo H  R “ 
a veškerými odkazy na „interpola ční rodinu“ v bod ě 4.2.1 této díl čí p řílohy se rozumí odkaz na „rodinu 
podle jízdního zatížení“.CS L 175/442 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.1.3.3 Pro ú čely bodu 4.2.1.3 této díl čí p řílohy se vozidlo L z rodiny podle jízdního zatížení ozna čuje jako vozidlo 
L R . Veškerými odkazy na „vozidlo L“ v bod ě 4.2.1 této díl čí p řílohy se rozumí odkaz na „vozidlo L  R “ 
a veškerými odkazy na „interpola ční rodinu“ v bod ě 4.2.1 této díl čí p řílohy se rozumí odkaz na „rodinu 
podle jízdního zatížení“.  
4.2.1.3.4 Bez ohledu na požadavky, které odkazují na rozsah interpola ční rodiny v bodech 1.2.3.1 a 1.2.3.2 díl čí 
přílohy 6, činí rozdíl v energetické náro čnosti cyklu mezi vozidly H  R a L  R z rodiny podle jízdního zatížení 
alespo ň 4 % a nep řesahuje 35 % na základ ě vozidla H  R v rámci úplného cyklu WLTC t řídy 3.  
Pokud rodina podle jízdního zatížení zahrnuje více než jednu p řevodovku, použije se pro ur čení jízdního 
zatížení p řevodovka s nejvyššími ztrátami výkonu.  
4.2.1.3.5 Jízdní zatížení H  R a/nebo L  R se ur čí podle této díl čí p řílohy.  
Jízdní zatížení vozidel H (a L) z interpola ční rodiny v rámci rodiny podle jízdního zatížení se vypo čítá podle 
bod ů 3.2.3.2.2 až 3.2.3.2.2.4 v četn ě díl čí p řílohy 7, a to:  
a) tím, že se jako vstupy pro rovnice místo vozidel H a L použijí H  R a L  R z rodiny podle jízdního zatížení;  
b) tím, že se jako vstupy pro „individuální vozidlo“ použijí parametry jízdního zatížení (tj. zkušební hmot ­
nost, Δ(C D × A  f ) ve srovnání s vozidlem L  R a valivý odpor pneumatik) vozidla H (nebo L) z interpola ční 
rodiny;  
c) opakováním tohoto výpo čtu pro každé vozidlo H a L z každé interpola ční rodiny v rámci rodiny podle 
jízdního zatížení.  
Interpolace jízdního zatížení se použije pouze na vlastnosti d ůležité pro jízdní zatížení, které se podle všeho 
u zkušebních vozidel L  R a H  R různí. Pro jiné vlastnosti d ůležité pro jízdní zatížení se použije hodnota vozidla 
H R . 
4.2.1.4. Použití rodiny podle matice jízdního zatížení  
Ke stanovení jízdního zatížení se použije vozidlo, jež spl ňuje kritéria bodu 5.8 této p řílohy a které je:  
a) reprezentativní pro plánovanou sérii úplných vozidel, na n ěž se má vztahovat rodina podle matice 
jízdního zatížení, a to z hlediska odhadované nejhorší hodnoty C  D a tvaru karoserie, a  
b) reprezentativní pro plánovanou sérii úplných vozidel, na n ěž se má vztahovat rodina podle matice 
jízdního zatížení, a to z hlediska odhadované pr ům ěrné hmotnosti volitelného vybavení.  
V p řípad ě, že nelze ur čit žádný reprezentativní tvar karoserie pro úplné vozidlo, vybaví se zkušební vozidlo 
čtvercovou sk říňkou s oblými rohy s polom ěrem nanejvýš 25 mm a ší řkou rovnající se maximální ší řce 
vozidel, která spadají do rodiny podle matice jízdního zatížení, a celkovou výškou zkušebního vozidla 
v hodnot ě 3,0 m ± 0,1 m v četn ě sk říňky. 
Výrobce a schvalovací orgán se dohodnou na tom, který model zkušebního vozidla je reprezentativní.  
Parametry vozidla, tedy zkušební hmotnost, valivý odpor pneumatik a čelní plocha vozidla H  M i L M se 
stanoví tak, aby z vozidel v rodin ě podle matice jízdního zatížení m ělo vozidlo H  M nejvyšší energetickou 
náro čnost cyklu a vozidlo L  M nejnižší energetickou náro čnost cyklu. Výrobce a schvalovací orgán se 
dohodnou na parametrech pro vozidla H  M a L  M . 
Jízdní zatížení všech individuálních vozidel v rodin ě podle matice jízdního zatížení v četn ě vozidel H  M a L  M se 
vypo čte podle bodu 5.1 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/443
 
4.2.1.5 Pohyblivé aerodynamické části karoserie  
Pohyblivé aerodynamické části karoserie zkušebních vozidel fungují b ěhem ur čování jízdního zatížení tak, jak 
je plánováno za zkušebních podmínek p ři zkoušce WLTP typu 1 (zkušební teplota, rychlost vozidla a pásmo 
zrychlování, zatížení motoru atd.).  
Každý systém vozidla, který dynamicky m ění aerodynamický odpor vozidla (nap ř. regulace výšky vozidla), se 
považuje na pohyblivou aerodynamickou část karoserie. Pokud budou v budoucnosti vozidla vybavena 
pohyblivými aerodynamickými prvky volitelného vybavení, jejichž vliv na aerodynamický odpor zd ůvod ňuje 
nutnost dalších požadavk ů, stanoví se další vhodné požadavky.  
4.2.1.6 Vážení  
Před ur čením jízdního zatížení a po n ěm se zvolené vozidlo zváží spole čně se zkušebním řidi čem a vyba ­
vením, aby se ur čila aritmetická pr ům ěrná hmotnost m  av . Hmotnost vozidla je vyšší než zkušební hmotnost 
vozidla H nebo vozidla L na po čátku postupu ur čení jízdního zatížení nebo se této zkušební hmotnosti 
rovná.  
4.2.1.7 Konfigurace zkušebního vozidla  
Konfigurace zkušebního vozidla je uvedena ve všech p říslušných zkušebních protokolech a použije se pro 
veškeré následné dojezdové zkoušky.  
4.2.1.8 Stav zkušebního vozidla  
4.2.1.8.1 Záb ěh 
Zkušební vozidlo je pro ú čely následné zkoušky vhodn ě zajeté a má najeto alespo ň 10 000 km, avšak nikoli 
více než 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1 Na žádost výrobce lze použít vozidlo, které má najeto minimáln ě 3 000 km.  
4.2.1.8.2 Specifikace výrobce  
Vozidlo musí vyhovovat specifikacím výrobce pro plánované vozidlo ze sériové výroby, pokud jde o tlaky 
v pneumatikách popsané v bod ě 4.2.2.3 této díl čí p řílohy, se řízení kol popsané v bod ě 4.2.1.8.3 této díl čí 
přílohy, sv ětlou výšku, výšku vozidla, pohán ěcí soustavu a maziva v ložiscích kol a se řízení brzd, aby se 
zabránilo vzniku nereprezentativních parazitních sil.  
4.2.1.8.3 Se řízení kol  
Sbíhavost a odklon se nastaví na maximální odchylku od podélné osy vozidla v rozsahu definovaném 
výrobcem. Pokud výrobce p ředepíše pro sbíhavost a odklon u vozidla ur čité hodnoty, použijí se tyto 
hodnoty. Na žádost výrobce lze použít hodnoty s vyššími odchylkami od podélné osy vozidla, než jsou 
hodnoty p ředepsané. P ředepsané hodnoty jsou referen ční hodnoty pro veškerou údržbu b ěhem doby život ­
nosti vozidla.  
Ostatní nastavitelné parametry pro se řízení kol (nap ř. záklon kola) se nastaví na hodnoty doporu čené 
výrobcem. Nejsou-li doporu čené hodnoty k dispozici, nastaví se hodnoty na aritmetický pr ům ěr rozsahu 
definovaného výrobcem.  
Tyto nastavitelné parametry a nastavené hodnoty se uvedou ve všech p říslušných záznamových arších 
zkoušky.  
4.2.1.8.4 Zav řené panely  
Při ur čování jízdního zatížení se zav řou veškeré kryty motorového prostoru, zavazadlového prostoru, 
všechny ru čně ovládané pohyblivé panely a všechna okna.CS L 175/444 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.1.8.5 Režim dojezdu  
Pokud nem ůže ur čení nastavení dynamometru splnit kritéria popsaná v bodech 8.1.3 nebo 8.2.3 této díl čí 
přílohy kv ůli silám, které nelze opakovat, vozidlo se vybaví režimem dojezdu. Režim dojezdu schválí 
schvalovací orgán a použití tohoto režimu se zmíní ve všech p říslušných zkušebních protokolech.  
4.2.1.8.5.1 Je-li vozidlo vybaveno režimem dojezdu, spustí se tento režim p ři ur čování jízdního zatížení i na vozidlovém 
dynamometru.  
4.2.2 Pneumatiky  
4.2.2.1 Volba pneumatik  
Volba pneumatik vychází z bodu 4.2.1 této díl čí p řílohy a jejich valivé odpory se m ěří podle p řílohy 6 
předpisu EHK OSN č. 117, série zm ěn 02.  
Koeficienty valivého odporu se sladí a roz člení do kategorií podle t říd valivého odporu uvedených v na řízení 
(ES) č. 1222/2009.  
Skute čné hodnoty valivého odporu pro pneumatiky nasazené na zkušební vozidla se použijí k ur čení gradi ­
entu interpola ční čáry v metod ě interpolace uvedené v bod ě 3.2.3.2 díl čí p řílohy 7. U jednotlivých vozidel 
interpola ční rodiny je metoda interpolace založena na hodnot ě třídy koeficientu valivého odporu (RRC) pro 
pneumatiky nasazené na jednotlivé vozidlo, jak stanoví tabulka A4/1.  
Tabulka A4/1  
Třídy energetické ú činnosti u koeficient ů valivého odporu (RRC) pro pneumatiky kategorií C1, C2 
a C3, kg/t  
Třída energetické 
účinnosti  Hodnota t řídy C1  Hodnota t řídy C2  Hodnota t řídy C3  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D prázdné  prázdné  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  prázdné  
4.2.2.2 Stav pneumatik  
Pneumatiky použité pro zkoušky:  
a) nejsou starší než 2 roky od data výroby;  
b) nejsou specificky upraveny nebo ošet řeny (nap ř. zah řáty nebo je um ěle zvýšeno jejich stá ří), s výjimkou 
obroušení p ůvodního tvaru vzorku;  
c) mají p řed ur čením jízdního zatížení najeto na silnici alespo ň 200 km;  
d) p řed zkouškou mají konstantní hloubku vzorku v rozmezí od 100 do 80 % p ůvodní hloubky vzorku 
v kterémkoli bod ě po celé ší řce vzorku pneumatiky.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/445
 
4.2.2.2.1 Po zm ěření hloubky vzorku se jízdní vzdálenost omezí na 500 km. Je-li tato vzdálenost p řekro čena, hloubka 
vzorku se zm ěří znovu.  
4.2.2.3 Tlak v pneumatikách  
Přední a zadní pneumatiky se nahustí na spodní hranici rozsahu tlaku v pneumatikách pro p říslušnou 
nápravu pro zvolenou pneumatiku p ři hmotnosti pro dojezdovou zkoušku, jak stanoví výrobce vozidla.  
4.2.2.3.1 Úprava tlaku v pneumatikách  
Je-li rozdíl mezi teplotou okolí p ři zkoušce a teplotou p ři odstavení vyšší než 5 °C, tlak v pneumatikách se 
upraví takto:  
a) pneumatiky se odstaví na dobu p řesahující 1 hodinu p ři nahušt ění na úrove ň 10 % nad cílový tlak;  
b) p řed zkouškou se tlak v pneumatikách sníží na tlak hušt ění uvedený v bod ě 4.2.2.3 této díl čí p řílohy, 
který je upraven o rozdíl mezi teplotou okolí p ři odstavení a teplotou okolí p ři zkoušce, a to o 0,8 kPa na 
každý 1 °C za použití této rovnice:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
,kde:  
ΔP t je úprava tlaku v pneumatice dopln ěná k tlaku v pneumatice definovanému v bod ě 4.2.2.3 této 
díl čí p řílohy, kPa,  
0,8 je faktor úpravy tlaku, kPa/°C,  
T soak je teplota p ři odstavení pneumatiky, °C,  
T amb je teplota okolí p ři zkoušce, °C;  
c) v dob ě mezi úpravou tlaku a zah řátím vozidla musí být pneumatiky chrán ěny p řed vn ějšími zdroji tepla 
včetn ě slune čního zá ření. 
4.2.3 P řístroje  
Veškeré p řístroje se nainstalují tak, aby se minimalizovaly jejich vlivy na aerodynamické vlastnosti vozidla.  
Je-li vliv nainstalovaného p řístroje na (C  D × A  f ) podle o čekávání vyšší než 0,015 m  2 , vozidlo se s p řístrojem 
i bez n ěj zm ěří v aerodynamickém tunelu, který spl ňuje kritérium uvedené v bod ě 3.2 této díl čí p řílohy. 
Příslušný rozdíl se ode čte od hodnoty f  2 . Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze 
ur čenou hodnotu použít pro podobná vozidla, pokud se o čekává, že vliv vybavení bude stejný.  
4.2.4 Zah řátí vozidla  
4.2.4.1 Na silnici  
Zah řívání probíhá pouze za jízdy vozidla.  
4.2.4.1.1 P řed zah řátím se vozidlo zpomalí s vypnutou spojkou nebo s automatickou p řevodovkou nastavenou na 
neutrál, a to mírným brzd ěním z 80 na 20 km/h za 5 až 10 sekund. Po tomto brzd ění není brzdový systém 
dále používán ani ru čně nastavován.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze brzdy rovn ěž aktivovat po zah řátí p ři stejném 
zpomalení, jaké je popsáno v tomto bod ě, a to pouze tehdy, je-li to nezbytné.CS L 175/446 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.4.1.2 Zah řátí a stabilizace  
Všechna vozidla jedou rychlostí, která dosahuje 90 % maximální rychlosti p říslušného cyklu WLTC. Vozidlo 
m ůže jet rychlostí, která dosahuje 90 % maximální rychlosti nejbližší vyšší fáze (viz tabulka A4/2), je-li tato 
fáze dopln ěna k p říslušnému postupu zah řívání v rámci WLTC, který je definován v bod ě 7.3.4 této díl čí 
přílohy. Vozidlo se zah řívá po dobu nejmén ě 20 minut, než se dosáhne ustálených podmínek.  
Tabulka A4/2  
Zah řívání a stabilizace v r ůzných fázích  
Třída vozidla  P říslušný cyklus WLTC  90 % maximální 
rychlosti  Nejbližší vyšší fáze  
Třída 1  Low  1 + Medium  1 58 km/h  nepoužije se  
Třída 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra High  2 111 km/h  nepoužije se  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
Třída 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra High  3 118 km/h  nepoužije se  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Kritérium pro ustálené podmínky  
Viz bod 4.3.1.4.2 této díl čí p řílohy.  
4.3 M ěření a výpo čet jízdního zatížení dojezdovou metodou  
Jízdní zatížení se ur čí bu ď metodou stacionární anemometrie (bod 4.3.1 této díl čí p řílohy), nebo palubní 
anemometrie (bod 4.3.2 této díl čí p řílohy).  
4.3.1 Dojezdová metoda se stacionární anemometrií  
4.3.1.1 Výb ěr referen čních rychlostí pro ur čení k řivky jízdního zatížení  
Referen ční rychlosti pro ur čení jízdního zatížení se zvolí podle bodu 2 této díl čí p řílohy.  
4.3.1.2 Shromaž ďování údaj ů 
Během zkoušky se m ěří ub ěhlá doba a rychlost vozidla, a to s minimální frekvencí 5 Hz.  
4.3.1.3 Postup dojezdové zkoušky vozidla  
4.3.1.3.1 Po zah řátí vozidla postupem podle bodu 4.2.4 této díl čí p řílohy a bezprost ředn ě p řed každým zkušebním 
m ěřením se vozidlo zrychlí na rychlost o 10 až 15 km/h vyšší než nejvyšší referen ční rychlost a jede touto 
rychlostí nanejvýš po dobu jedné minuty. Ihned poté za čne jízda setrva čností (fáze dojezdu).  
4.3.1.3.2 P ři jízd ě dojezdové zkoušky je za řazen neutrál. Pokud možno se neto čí volantem a nepoužívají se brzdy.  
4.3.1.3.3 Zkouška se opakuje, dokud údaje z dojezdové zkoušky nevyhovují požadavk ům na statistickou p řesnost 
uvedeným v bod ě 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4 A čkoli se doporu čuje, aby každá jízda dojezdové zkoušky prob ěhla bez p řerušení, lze provést jízdy s p řeru ­ 
šením, pokud nelze b ěhem jediné jízdy shromáždit údaje pro všechny body referen ční rychlosti. V p řípad ě 
jízd s p řerušením je t řeba dbát na to, aby byl stav vozidla v každém bod ě jízdy s p řerušením co nejustálen ější.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/447
 
4.3.1.4 Ur čení jízdního zatížení m ěřením doby dojezdu  
4.3.1.4.1 Zm ěří se doba dojezdu odpovídající referen ční rychlosti v  j , která uplyne od okamžiku, kdy vozidlo jede 
rychlostí (v  j + 5 km/h), do okamžiku, kdy vozidlo jede rychlostí (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2 Tato m ěření se provád ějí v opa čných sm ěrech, dokud nejsou získány alespo ň t ři dvojice m ěření, které 
vyhovují statistické p řesnosti p  j , která je definována v následující rovnici:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
kde:  
P j je statistická p řesnost m ěření provedených p ři referen ční rychlosti v  j , 
n je po čet dvojic provedených m ěření, 
Δt j je aritmetický pr ům ěr doby dojezdu p ři referen ční rychlosti v  j vyjád řený v sekundách (s), získaný 
rovnicí: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
kde:  
Δt ji je harmonický aritmetický pr ům ěr doby dojezdu u i-té dvojice m ěření p ři rychlosti v  j vyjád řený 
v sekundách (s), získaný rovnicí: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
kde:  
Δt jai a Δt jbi jsou doby dojezdu u i-tého m ěření p ři referen ční rychlosti v  j vyjád řené v sekundách (s), a to 
v p říslušných sm ěrech a a b,  
σ j je standardní odchylka vyjád řená v sekundách (s) a definovaná touto rovnicí: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h je koeficient uvedený v tabulce A4/3.  
Tabulka A4/3  
Koeficient h jako funkce  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77CS L 175/448 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.3.1.4.3 Pokud se b ěhem m ěření v jednom sm ěru objeví jakýkoli externí faktor či úkon řidi če, který ovlivní zkoušku 
jízdního zatížení, potom se dané m ěření a odpovídající m ěření v opa čném sm ěru se zamítne.  
Vyhodnotí se maximální po čet dvojic, které stále spl ňují statistickou p řesnost definovanou v bod ě 4.3.1.4.2, 
a po čet zamítnutých dvojic m ěření nep řesahuje 1/3 celkového po čtu dvojic m ěření. 
4.3.1.4.4. K výpo čtu aritmetického pr ům ěru jízdního zatížení se použije následující rovnice, v níž se použije harmo ­
nický aritmetický pr ům ěr st řídavých dob dojezdu: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kde:  
Δt j je harmonický aritmetický pr ům ěr m ěření st řídavých dob dojezdu p ři rychlosti v  j vyjád řený v sekun ­
dách (s), získaný touto rovnicí:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
kde:  
Δt ja a Δt jb jsou aritmetické pr ům ěry dob dojezdu ve sm ěrech a a b v uvedeném po řadí, které odpovídají 
referen ční rychlosti v  j vyjád řené v sekundách (s), získané t ěmito dv ěma rovnicemi:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
a: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
kde:  
m av je aritmetický pr ům ěr hmotností zkušebního vozidla na za čátku a konci postupu ur čení jízdního 
zatížení, v kg,  
m r je rovnocenná ú činná hmotnost rotujících konstruk čních částí podle bodu 2.5.1 této díl čí p řílohy.  
Koeficienty f  0 , f 1 af 2 v rovnici pro jízdní zatížení se vypo čítají pomocí regresní analýzy metodou nejmenších 
čtverc ů. 
V p řípad ě, že zkoušené vozidlo je reprezentativní pro rodinu podle matice jízdního zatížení, koeficient f  1 se 
stanoví na nulu a koeficienty f  0 a f 2 se p řepo čítají pomocí regresní analýzy metodou nejmenších čtverc ů. 
4.3.2 Dojezdová metoda s palubní anemometrií  
Vozidlo se zah řeje a stabilizuje podle bodu 4.2.4 této díl čí p řílohy.  
4.3.2.1 Dopl ňkové p řístroje pro palubní anemometrii  
Palubní anemometr a p řístroje se kalibrují p ři provozu na zkušebním vozidle, p řičemž kalibrace se provádí 
během zah řívání pro zkoušku.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/449
 
4.3.2.1.1 Relativní rychlost v ětru se m ěří s minimální frekvencí 1 Hz a s p řesností 0,3 m/s. P ři kalibraci anemometru se 
zohlední blokování vozidla.  
4.3.2.1.2 Sm ěr v ětru je ve vztahu ke sm ěru vozidla. Relativní sm ěr v ětru se m ěří s rozlišením 1 stupe ň a p řesností 3 
stupn ě; mrtvé pásmo p řístroje nep řesahuje 10 stup ňů a je nasm ěrováno k zadní části vozidla.  
4.3.2.1.3 P řed dojezdovou zkouškou se anemometr kalibruje s ohledem na rychlost v ětru a kompenzaci relativního 
sm ěru v ětru, jak je stanoveno v p říloze A normy ISO 10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4 P ři kalibraci se provede korekce zohled ňující zablokování anemometru, jak je popsáno v p říloze A normy 
ISO 10521-1:2006(E), aby se minimalizoval vliv blokování.  
4.3.2.2 Výb ěr rychlostního rozsahu vozidla pro ur čení k řivky jízdního zatížení  
Rychlostní rozsah zkušebního vozidla se zvolí podle bodu 2.2 této díl čí p řílohy.  
4.3.2.3 Shromaž ďování údaj ů 
Během postupu se s frekvencí 5 Hz m ěří doba, která uplynula, rychlost vozidla a rychlost vzduchu (rychlost 
a sm ěr v ětru) ve vztahu k vozidlu. Okolní teplota se synchronizuje a její vzorky se snímají s minimální 
frekvencí 1 Hz.  
4.3.2.4 Postup dojezdové zkoušky vozidla  
M ěření se provád ějí v opa čných sm ěrech, dokud není získáno nejmén ě deset po sob ě jdoucích jízd (p ět 
v každém sm ěru). Pokud jednotlivá jízda nespl ňuje požadované zkušební podmínky pro palubní anemome ­
trii, tato jízda a jí odpovídající jízda v opa čném sm ěru se zamítnou. Všechny platné dvojice se za člení do 
kone čné analýzy s minimálním po čtem 5 dvojic jízd dojezdové zkoušky. Kritéria pro statistickou validaci viz 
bod 4.3.2.6.10 této díl čí p řílohy.  
Anemometr se umístí do pat řičné polohy tak, aby se minimalizoval jeho vliv na provozní vlastnosti vozidla.  
Anemometr se umístí podle jedné z níže uvedených možností:  
a) pomocí ramene umíst ěného p řibližn ě 2 metry p řed p ředním bodem aerodynamické stagnace vozidla;  
b) na st řeše vozidla na jeho st ředové linii. Je-li to možné, anemometr se umístí ve vzdálenosti do 30 cm od 
horního okraje čelního skla;  
c) na kryt motorového prostoru vozidla na jeho st ředové linii, uprost řed mezi čelní stranou vozidla a dolním 
okrajem čelního skla.  
Ve všech p řípadech se anemometr umístí paraleln ě k povrchu vozovky. V p řípad ě, že se použijí polohy podle 
písmen b) nebo c), se výsledky dojezdové zkoušky analyticky upraví o p řídavný aerodynamický odpor 
vyvolaný anemometrem. Úprava se provede zkouškou vozidla jedoucího setrva čností v aerodynamickém 
tunelu, s anemometrem p řipevn ěným ve stejné poloze jako na trati a také bez p řipevn ěného anemometru. 
Vypo čtený rozdíl p ředstavuje p řírůstkový koeficient aerodynamického odporu C  D kombinovaný s čelní 
plochou, který se použije ke korekci výsledk ů dojezdové zkoušky.  
4.3.2.4.1 Po zah řátí vozidla postupem podle bodu 4.2.4 této díl čí p řílohy a bezprost ředn ě p řed každým zkušebním 
m ěřením se vozidlo zrychlí na rychlost o 10 až 15 km/h vyšší než nejvyšší referen ční rychlost a jede touto 
rychlostí nanejvýš po dobu jedné minuty. Ihned poté za čne jízda setrva čností (fáze dojezdu).CS L 175/450 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.3.2.4.2 P ři jízd ě dojezdové zkoušky je za řazen neutrál. Pokud možno se neto čí volantem a nepoužívají se brzdy.  
4.3.2.4.3 Doporu čuje se, aby každá jízda dojezdové zkoušky prob ěhla bez p řerušení. Jízdy s p řerušením lze nicmén ě 
provést, pokud nelze b ěhem jediné jízdy shromáždit údaje pro všechny body referen ční rychlosti. V p řípad ě 
jízd s p řerušením je t řeba dbát na to, aby byl stav vozidla v každém bod ě jízdy s p řerušením co nejustálen ější. 
4.3.2.5 Ur čení pohybové rovnice  
Zna čky použité v pohybových rovnicích s použitím palubního anemometru jsou uvedeny v tabulce A4/4.  
Tabulka A4/4  
Zna čky použité v pohybových rovnicích s použitím palubního anemometru  
Zna čka Jednotky  Popis  
A f m 2 čelní plocha vozidla  
a 0 … a  n stupn ě -1 koeficienty aerodynamického odporu jako funkce úhlu 
relativního sm ěru v ětru 
A m N koeficient mechanického odporu  
B m N/(km/h)  koeficient mechanického odporu  
C m N/(km/h)  2 koeficient mechanického odporu  
C D (Y) koeficient aerodynamického odporu v úhlu Y relativního 
sm ěru v ětru 
D N  odpor  
D aero N aerodynamický odpor  
D f N odpor p řední nápravy (v četn ě pohonu)  
D grav N gravita ční odpor  
D mech  N mechanický odpor  
D r N odpor zadní nápravy (v četn ě pohonu)  
D tyre N valivý odpor pneumatik  
(dh/ds)  —  sinus sklonu trat ě ve sm ěru jízdy (+ ozna čuje stoupání)  
(dv/dt)  m/s  2 zrychlení  
g m/s  2 gravita ční konstanta  
m av kg aritmetická pr ům ěrná hmotnost zkušebního vozidla p řed 
ur čením jízdního zatížení a po n ěm 
ρ kg/m  3 hustota vzduchu  
t s  čas 
T K  teplota  
v km/h  rychlost vozidla  
v r km/h  relativní rychlost v ětru 
Y stupn ě úhel relativního sm ěru zjevného v ětru ve vztahu ke 
sm ěru jízdy vozidlaCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/451
 
4.3.2.5.1 Obecný vzorec  
Pohybová rovnice má následující obecný vzorec:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
kde:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
V p řípad ě, že je sklon zkušební trat ě rovný 0,1 procentu po celé délce nebo nižší, lze hodnotu D  grav stanovit 
na nulu.  
4.3.2.5.2 Modelování mechanického odporu  
Mechanický odpor tvo řený samostatnými složkami, které p ředstavují pneumatiku D  tyre a t řecí ztráty na 
přední a zadní náprav ě, D  f a D  r včetn ě ztrát v p řevodovce, se modeluje jako polynom t řetího stupn ě, 
který je funkcí rychlosti vozidla v, jak je uvedeno v této rovnici: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kde:  
A m , B  m a C  m jsou ur čeny v analýze údaj ů za použití metody nejmenších čtverc ů. Tyto konstanty odrážejí 
kombinovaný odpor pohonného systému a pneumatik.  
V p řípad ě, že zkoušené vozidlo je reprezentativní pro rodinu podle matice jízdního zatížení, koeficient B  m se 
stanoví na nulu a koeficienty A  m a C  m se p řepo čítají pomocí regresní analýzy metodou nejmenších čtverc ů. 
4.3.2.5.3 Modelování aerodynamického odporu  
Koeficient aerodynamického odporu C  D (Y) se modeluje jako polynom čtvrtého stupn ě, který je funkcí úhlu 
relativního sm ěru v ětru Y, jak je uvedeno v této rovnici: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 až a  4 jsou konstantní koeficienty, jejichž hodnoty jsou ur čeny v analýze údaj ů. 
Aerodynamický odpor se ur čí kombinací koeficientu odporu s čelní plochou vozidla A  f a relativní rychlostí 
větru 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞCS L 175/452 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.3.2.5.4 Kone čná podoba pohybová rovnice  
Substitucí získáme kone čnou podobu pohybové rovnice: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6 Snížení objemu údaj ů 
Je vytvo řena rovnice o t řech prom ěnných, která popisuje sílu jízdního zatížení jako funkci rychlosti F = A + 
Bv + Cv  2 , korigovanou s ohledem na standardní okolní teplotu a tlakové podmínky, a za bezv ětří. Metoda 
pro tento analytický proces je popsána v bodech 4.3.2.6.1. až 4.3.2.6.10 této díl čí p řílohy.  
4.3.2.6.1 Ur čení kalibra čních koeficient ů 
Pokud nebyly kalibra ční faktory pro korekci blokování vozidla stanoveny již d říve, stanoví se pro relativní 
rychlost v ětru a úhel relativního sm ěru v ětru. Zaznamenají se m ěření rychlosti vozidla v, relativní rychlosti 
větru v  r a relativního sm ěru v ětru Y ve fázi zah řívání v rámci zkušebního postupu. Provedou se dvojice jízd 
v opa čných sm ěrech na zkušební trati p ři konstantní rychlosti 80 km/h a u každé jízdy se ur čí aritmetické 
pr ům ěrné hodnoty v, v  r a Y. Zvolí se kalibra ční faktory, které minimalizují celkové chyby u hodnot čelního 
a bo čního v ětru u všech dvojic jízd, tedy sou čet hodnot (head  i – head  i+1 ) 2 atd., p řičemž head  i a head  i+1 
ozna čují rychlost v ětru a sm ěr v ětru u dvojic zkušebních jízd v opa čném sm ěru b ěhem zah řívání/stabilizace 
vozidla p řed zkouškou.  
4.3.2.6.2 Odvození pozorování po jednotlivých sekundách  
Z údaj ů shromážd ěných p ři jízdách dojezdové zkoušky se ur čí hodnoty pro v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 , a Y, a to 
uplatn ěním kalibra čních faktor ů získaných podle bod ů 4.3.2.1.3 a 4.3.2.1.4 této díl čí p řílohy. Použije se 
filtrování údaj ů, aby byly vzorky upraveny na frekvenci 1 Hz.  
4.3.2.6.3 P ředb ěžná analýza  
Pomocí lineární regrese metodou nejmenších čtverc ů se všechny datové body ihned analyzují s cílem ur čit 
hodnoty A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 a a 4 při M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r a ρ. 
4.3.2.6.4 Extrémní hodnoty  
Vypo čte se p ředpokládaná síla  m  e Ê dv 
dt Ì 
a porovná se s pozorovanými datovými body. Ozna čí se datové body 
s nadm ěrnými odchylkami, nap ř. ty, které p řesahují t ři standardní odchylky.  
4.3.2.6.5 Filtrování údaj ů (nepovinné)  
Lze uplatnit vhodné techniky filtrování údaj ů a zbývající datové body se vyrovnají.  
4.3.2.6.6 Vylou čení údaj ů 
Ozna čí se datové body shromážd ěné v p řípadech, kdy se úhly relativního sm ěru v ětru odchylují o více než 
± 20 stup ňů od sm ěru jízdy vozidla. Rovn ěž se ozna čí datové body v p řípadech, kdy je relativní rychlost 
větru nižší než + 5 km/h (aby se zabránilo vzniku podmínek, kdy je rychlost zadního v ětru vyšší než rychlost 
vozidla). Analýza dat se omezí na rychlosti vozidla v rozsahu rychlostí zvoleném podle bodu 4.3.2.2 této 
díl čí p řílohy.  
4.3.2.6.7 Kone čná analýza údaj ů 
Všechny údaje, které nebyly ozna čeny, se podrobí analýze pomocí lineární regrese metodou nejmenších 
čtverc ů. P ři M  e a Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , a ρ se ur čí hodnoty A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 a a 4 . 
4.3.2.6.8 Omezená analýza (nepovinné)  
Aby bylo možné lépe odd ělit aerodynamický a mechanický odpor vozidla, lze provést omezenou analýzu, 
jejímž prost řednictvím lze opravit čelní plochu vozidla A  f a koeficient odporu C  D , pokud již byly stanoveny 
dříve.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/453
 
4.3.2.6.9 Korekce s ohledem na referen ční podmínky  
Pohybové rovnice se korigují s ohledem na referen ční podmínky stanovené v bod ě 4.5 této díl čí p řílohy.  
4.3.2.6.10 Statistická kritéria pro palubní anemometrii  
Vylou čení každé individuální dvojice jízd dojezdové zkoušky musí zm ěnit vypo čtené jízdní zatížení pro 
každou referen ční rychlost v  j při jízd ě dojezdové zkoušky mén ě, než jak stanoví požadavek konvergence, 
a to pro všechny hodnotyi aj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kde:  
ΔF i (v j ) je rozdíl mezi vypo čteným jízdním zatížením u všech jízd dojezdové zkoušky a vypo čteným jízdním 
zatížením u vylou čené i-té dvojice jízd dojezdové zkoušky, N,  
F(v  j ) je vypo čtené jízdní zatížení u všech jízd dojezdové zkoušky, N,  
v j je referen ční rychlost v km/h,  
n je po čet dvojic jízd dojezdové zkoušky v četn ě všech platných dvojic.  
Není-li spln ěn požadavek konvergence a je-li pro kone čné ur čení jízdního zatížení použito alespo ň 5 plat ­
ných dvojic, dvojice se z analýzy vylu čují po čínaje dvojicí s nejvyšší zm ěnou ve vypo čteném jízdním zatížení, 
dokud není požadavek konvergence spln ěn. 
4.4 M ěření a výpo čet jízdního odporu pomocí metody m ěření to čivého momentu  
Jako alternativu k dojezdové metod ě s jízdou setrva čností lze rovn ěž použít metodu m ěření to čivého 
momentu, p ři níž je jízdní odpor stanoven m ěřením to čivého momentu kola na hnaných kolech u bod ů 
referen ční rychlosti po dobu nejmén ě 5 sekund.  
4.4.1 Instalace m ěřiče to čivého momentu  
M ěřiče to čivého momentu na kole se umístí mezi náboj kola a ráfek každého hnaného kola a m ěří to čivý 
moment nutný k tomu, aby si vozidlo udrželo konstantní rychlost.  
M ěřič to čivého momentu se kalibruje pravideln ě alespo ň jednou za rok, a to podle vnitrostátních či mezi ­
národních norem, aby spl ňoval požadavky na správnost a p řesnost.  
4.4.2 Postup a získání vzorku údaj ů 
4.4.2.1 Výb ěr referen čních rychlostí pro stanovení k řivky jízdního odporu  
Body referen ční rychlosti pro stanovení jízdního odporu se zvolí podle bodu 2.2 této díl čí p řílohy.  
Referen ční rychlosti se m ěří v sestupném po řadí. Na žádost výrobce mohou být mezi m ěřeními uplatn ěny 
fáze stabilizace, p řičemž však rychlost stabilizace nesmí být vyšší než nejbližší referen ční rychlost.  
4.4.2.2 Shromaž ďování údaj ů 
Pro každou hodnotu v  ji se s frekvencí odb ěru vzork ů alespo ň 10 Hz zm ěří soubory údaj ů, které sestávají ze 
skute čné rychlosti C  ji , skute čného to čivého momentu v  j a času za dobu nejmén ě 5 sekund. Soubory údaj ů 
shromážd ěné za jeden časový úsek pro referen ční rychlost v  j se považují za jedno m ěření.CS L 175/454 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.4.2.3 Postup m ěření pomocí m ěřiče to čivého momentu  
Před zkušebním m ěřením pomocí m ěřiče to čivého momentu se provede zah řátí vozidla podle bodu 4.2.4 
této díl čí p řílohy.  
Během zkušebního m ěření se pokud možno neto čí volantem a nepoužívají se brzdy.  
Zkouška se opakuje, dokud údaje o jízdním odporu nevyhovují požadavk ům na p řesnost m ěření stanoveným 
v bod ě 4.4.3.2 této díl čí p řílohy.  
Ačkoli se doporu čuje, aby každá zkušební jízda prob ěhla bez p řerušení, lze provést jízdy s p řerušením, 
pokud nelze b ěhem jediné jízdy shromáždit údaje pro všechny body referen ční rychlosti. V p řípad ě jízd 
s p řerušením je t řeba dbát na to, aby byl stav vozidla v každém bod ě jízdy s p řerušením co nejustálen ější. 
4.4.2.4 Odchylka rychlosti  
Během m ěření v jediném bod ě referen ční rychlosti se odchylka rychlosti od aritmetického pr ům ěru rychlosti 
(v ji -v jm ), vypo čtená podle bodu 4.4.3 této díl čí p řílohy, musí pohybovat v rozmezí hodnot v tabulce A4/5.  
Aritmetický pr ům ěr rychlosti v  jm se v žádném bod ě referen ční rychlosti nesmí odchýlit od referen ční rych ­
losti v  j o více než ± 1 km/h nebo o 2 % referen ční rychlosti v  j podle toho, která hodnota je vyšší.  
Tabulka A4/5  
Odchylka rychlosti  
Doba, s  Odchylka rychlosti, km/h  
5-10  ± 0,2  
10-15  ± 0,4  
15-20  ± 0,6  
20-25  ± 0,8  
25-30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5 Atmosférická teplota  
Zkoušky se provád ějí za teplotních podmínek definovaných v bod ě 4.1.1.2 této díl čí p řílohy.  
4.4.3 Výpo čet aritmetické pr ům ěrné rychlosti a aritmetického pr ům ěrného to čivého momentu  
4.4.3.1 Postup výpo čtu 
U každého m ěření se vypo čítá se aritmetická pr ům ěrná rychlost v  jm v km/h a aritmetický pr ům ěrný to čivý 
moment C  jm v Nm, a to na základ ě soubor ů údaj ů shromážd ěných podle bodu 4.4.2.2 této díl čí p řílohy a za 
použití t ěchto rovnic: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/455
 
a 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kde:  
v ji je skute čná rychlost vozidla z i-tého souboru údaj ů v bod ě referen ční rychlosti j, km/h,  
k je po čet soubor ů údaj ů v jediném m ěření, 
C ji je skute čný to čivý moment u i-tého souboru údaj ů, Nm,  
C js je kompenzace za zm ěnu rychlosti, Nm, získaná následující rovnicí: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji nesmí být vyšší než 0,05 a m ůže být opomenuta, pokud hodnota α j není vyšší než ± 0,005 m/s  2 ; 
m st je hmotnost zkušebního vozidla na za čátku m ěření, p řičemž se m ěří bezprost ředn ě p řed zah říváním 
a ne d říve, kg,  
mr je rovnocenná ú činná hmotnost rotujících konstruk čních částí podle bodu 2.5.1 této díl čí p řílohy, kg;,  
r j je dynamický polom ěr pneumatiky stanovený p ři referen čním bod ě 80 km/h nebo p ři nejvyšším bod ě 
referen ční rychlosti vozidla, pokud je tato rychlost nižší než 80 km/h, vypo čtený podle této rovnice: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
kde:  
n jsou otá čky hnaného kola, s  -1 , 
α j je aritmetické pr ům ěrné zrychlení v m/s  2 , které se vypo čítá pomocí této rovnice: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
kde:  
t i je čas, v n ěmž byl zaznamenán i-tý soubor údaj ů, s. 
4.4.3.2 P řesnost m ěření 
M ěření se provád ějí v opa čných sm ěrech, dokud nejsou získány alespo ň tři dvojice m ěření p ři každé refe ­
ren ční rychlosti v  i , u nichž hodnota  C j vyhovuje p řesnosti ρ j podle této rovnice: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03CS L 175/456 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
n je po čet dvojic m ěření pro C  jm ; 
C j je jízdní odpor p ři rychlosti v  j , Nm, získaný rovnicí:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kde:  
C jmi je aritmetický pr ům ěrný to čivý moment i-té dvojice m ěření p ři rychlosti v  j , v Nm, vyjád řený rovnicí: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kde:  
C jmai a C  jmbi jsou aritmetické pr ům ěrné to čivé momenty i-tého m ěření p ři rychlosti v  j , stanovené podle bodu 
4.4.3.1 této díl čí p řílohy pro každý sm ěr a i b v uvedeném po řadí, Nm,  
s je standardní odchylka v Nm vypo čtená pomocí této rovnice: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
h je koeficient jako funkce hodnoty n podle tabulky A4/3 v bod ě 4.3.1.4.2 této díl čí p řílohy.  
4.4.4 Ur čení k řivky jízdního odporu  
Aritmetická pr ům ěrná rychlost vozidla a aritmetický pr ům ěrný to čivý moment v každém bod ě referen ční 
rychlosti se vypo čítají pomocí následujících rovnic: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Na všechny dvojice údaj ů (v  jm , C  jm ) u všech referen čních rychlostí podle bodu 4.4.2.1 této díl čí p řílohy se 
aplikuje následující regresní k řivka podle metody nejmenších čtverc ů znázor ňující aritmetický pr ům ěrn 
jízdního odporu, a to za ú čelem stanovení koeficient ů c 0 , c 1 a c 2. 
Koeficienty c  0 , c 1 a c 2 , jakož i doby dojezdu m ěřené na vozidlovém dynamometru (viz bod 8.2.4 této díl čí 
přílohy) se uvedou ve všech p říslušných záznamových arších zkoušky.  
V p řípad ě, že zkoušené vozidlo je reprezentativní pro rodinu podle matice jízdního zatížení, koeficient c  1 se 
stanoví na nulu a koeficienty c  0 a c 2 se p řepo čítají pomocí regresní analýzy metodou nejmenších čtverc ů. 
4.5 Korekce s ohledem na referen ční podmínky a m ěřicí vybavení  
4.5.1 Korek ční faktor odporu vzduchu  
Korek ční faktor odporu vzduchu K  2 se ur čí pomocí této rovnice: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/457
 
kde:  
T je aritmetický pr ům ěr atmosférické teploty u všech jednotlivých jízd v kelvinech (K),  
P je aritmetický pr ům ěr atmosférického tlaku, kPa.  
4.5.2 Korek ční faktor valivého odporu  
Korek ční faktor valivého odporu K  0 v kelvinech  -1 (K -1 ) m ůže být stanoven na základ ě empirických údaj ů 
a schválen schvalovacím orgánech pro konkrétní zkoušku vozidla a pneumatiky, nebo jej lze vypo čítat 
pomocí této rovnice: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Korekce v ětru 
4.5.3.1 Korekce v ětru se stacionární anemometrií  
4.5.3.1.1 Korekce v ětru u absolutní rychlosti v ětru na zkušební silnici se provádí ode čtením rozdílu, jejž nelze st řída ­
vými jízdami eliminovat z konstanty f  0 podle bodu 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy nebo z hodnoty c  0 podle bodu 
4.4.4 této díl čí p řílohy.  
4.5.3.1.2 Odpor korekce v ětru w  1 pro dojezdovou metodu nebo w  2 pro metodu s m ěřením to čivého momentu se 
vypo čítá t ěmito rovnicemi:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
nebo : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kde:  
w 1 je odpor korekce v ětru pro dojezdovou metodu, N,  
f 2 je koeficient aerodynamické hodnoty podle bodu 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy,  
v w je nižší aritmetická pr ům ěrná rychlost v ětru v opa čných sm ěrech na zkušební silnici b ěhem zkoušky, 
m/s,  
w 2 je odpor korekce v ětru pro metodu s m ěřením to čivého momentu, Nm,  
c 2 je koeficient aerodynamické hodnoty pro metodu s m ěřením to čivého momentu podle bodu 4.4.4 
této díl čí p řílohy.  
4.5.3.2 Korekce v ětru s využitím palubní anemometrie  
V p řípad ě, že je dojezdová metoda založena na palubní anemometrii, nastaví se hodnoty w  1 a w  2 v rovnicích 
v bod ě 4.5.3.1.2 na nulu, jelikož korekce v ětru již byla provedena podle bodu 4.3.2 této díl čí p řílohy.CS L 175/458 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.5.4 Korek ční faktor zkušební hmotnosti  
Korek ční faktor K  1 pro zkušební hmotnost zkušebního vozidla se ur čí touto rovnicí: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kde:  
f 0 je konstanta, N,  
TM je zkušební hmotnost zkušebního vozidla v kg,  
m av je skute čná zkušební hmotnost zkušebního vozidla ur čená podle bodu 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy 
v kg.  
4.5.5 Korekce k řivky jízdního zatížení  
4.5.5.1 K řivka ur čená v bod ě 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy se koriguje s ohledem na referen ční podmínky takto: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
kde:  
F* je jízdní zatížení po korekci, N,  
f 0 je konstanta, N,  
f 1 je koeficient prvního stupn ě, N ·(h/km),  
f 2 je koeficient druhého stupn ě, N ·(h/km),  
K 0 je korek ční faktor valivého odporu definovaný v bod ě 4.5.2 této díl čí p řílohy,  
K 1 je korek ční faktor zkušební hmotnosti definovaný v bod ě 4.5.4 této díl čí p řílohy,  
K 2 je korek ční faktor odporu vzduchu definovaný v bod ě 4.5.1 této díl čí p řílohy,  
T je aritmetický pr ům ěr okolní atmosférické teploty, °C,  
v je rychlost vozidla v km/h,  
w 1 je korek ční faktor v ětru definovaný v bod ě 4.5.3 této díl čí p řílohy, N.  
Výsledek výpo čtu ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 x (T-20))) se použije jako koeficient cílového jízdního zatížení A  t 
ve výpo čtu nastavení zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.1 této díl čí p řílohy.  
Výsledek výpo čtu (f  1 x (1 + K  0 x (T-20))) se použije jako koeficient cílového jízdního zatížení B  t ve výpo čtu 
nastavení zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.1 této díl čí p řílohy.  
Výsledek výpo čtu (K  2 x f 2 ) se použije jako koeficient cílového jízdního zatížení C  t ve výpo čtu nastavení 
zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.1 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/459
 
4.5.5.2 K řivka ur čená podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy se koriguje s ohledem na referen ční podmínky a instalované 
m ěřicí vybavení následujícím postupem.  
4.5.5.2.1. Korekce s ohledem na referen ční podmínky 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kde:  
C* je jízdní odpor po korekci, Nm,  
c 0 je konstanta stanovená podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy, Nm,  
c 1 je koeficient prvního stupn ě podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy, Nm (h/km),  
c 2 je koeficient druhého stupn ě podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy, Nm (h/km)  2 , 
K 0 je korek ční faktor valivého odporu definovaný v bod ě 4.5.2 této díl čí p řílohy,  
K 1 je korek ční faktor zkušební hmotnosti definovaný v bod ě 4.5.4 této díl čí p řílohy,  
K 2 je korek ční faktor odporu vzduchu definovaný v bod ě 4.5.1 této díl čí p řílohy,  
v je rychlost vozidla v km/h,  
T je aritmetický pr ům ěr atmosférické teploty, °C,  
w 2 je korek ční faktor v ětru definovaný v bod ě 4.5.3 této díl čí p řílohy.  
4.5.5.2.2 Korekce s ohledem na nainstalované m ěřiče to čivého momentu  
Je-li jízdní odpor stanoven metodou s m ěřením to čivého momentu, je t řeba provést korekci jízdního odporu 
s ohledem na vliv aerodynamických vlastností m ěřiče to čivého momentu umíst ěného na vn ější stran ě vozidla.  
Koeficient jízdního odporu c  2 se koriguje podle této rovnice: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kde:  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ je sou čin koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy vozidla s nainstalovaným m ěřičem 
to čivého momentu, p řičemž m ěření probíhá v aerodynamickém tunelu, který spl ňuje kritéria 
bodu 3.2 této díl čí p řílohy, m  2 , 
C D × A  f je sou čin koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy vozidla bez nainstalovaného m ěřiče 
to čivého momentu, p řičemž m ěření probíhá v aerodynamickém tunelu, který spl ňuje kritéria 
bodu 3.2 této díl čí p řílohy, m  2 .CS L 175/460 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.5.5.2.3 Koeficienty cílového jízdního odporu  
Výsledek výpo čtu ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 x (T-20))) se použije jako koeficient cílového jízdního odporu a  t 
ve výpo čtu nastavení zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.2 této díl čí p řílohy.  
Výsledek výpo čtu (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) se použije jako koeficient cílového jízdního odporu b  t ve výpo čtu 
nastavení zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.2 této díl čí p řílohy.  
Výsledek výpo čtu (c  2corr  × r) se použije jako koeficient cílového jízdního odporu c  t ve výpo čtu nastavení 
zatížení vozidlového dynamometru, které je popsáno v bod ě 8.2 této díl čí p řílohy.  
5. Metoda výpo čtu jízdního zatížení nebo jízdního odporu na základ ě parametr ů vozidla  
5.1 Výpo čet jízdního zatížení nebo jízdního odporu na základ ě reprezentativního vozidla z rodiny podle matice 
jízdního zatížení  
Je-li jízdní zatížení reprezentativního vozidla ur čeno metodou popsanou v bod ě 4.3 této díl čí p řílohy, 
vypo čítá se jízdní zatížení individuálního vozidla podle bodu 5.1.1 této díl čí p řílohy.  
Je-li jízdní odpor reprezentativního vozidla ur čen metodou popsanou v bod ě 4.4 této díl čí p řílohy, vypo čítá 
se jízdní odpor individuálního vozidla podle bodu 5.1.2 této díl čí p řílohy.  
5.1.1 Pro výpo čet jízdního zatížení vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení se použijí parametry vozidla 
popsané v bod ě 4.2.1.4 této díl čí p řílohy a koeficienty jízdního zatížení reprezentativního zkušebního vozidla 
ur čené podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy.  
5.1.1.1 Síla jízdního zatížení u individuálního vozidla se vypo čítá touto rovnicí:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
kde:  
F c je vypo čtená síla jízdního zatížení jako funkce rychlosti vozidla, N,  
f 0 je koeficient konstantního jízdního zatížení (N) definovaný touto rovnicí: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r je koeficient konstantního jízdního zatížení reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního 
zatížení, N,  
f 1 je koeficient jízdního zatížení prvního stupn ě a je stanoven na nulu,  
f 2 je koeficient jízdního zatížení druhého stupn ě, N ·(h/km)  2 , definovaný touto rovnicí:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r je koeficient jízdního zatížení druhého stupn ě u reprezentativního vozidla z rodiny podle matice 
jízdního zatížení, N ·(h/km)  2 , 
v je rychlost vozidla v km/h,  
TM je skute čná zkušební hmotnost individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/461
 
TM  r je zkušební hmotnost reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg,  
A f je čelní plocha individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, m  2 , 
A fr je čelní plocha reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, m  2 , 
RR je valivý odpor pneumatik individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg/t,  
RRr je valivý odpor pneumatik reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg/t.  
5.1.2 Pro výpo čet jízdního odporu vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení se použijí parametry vozidla 
popsané v bod ě 4.2.1.4 této díl čí p řílohy a koeficienty jízdního odporu reprezentativního zkušebního vozidla 
ur čené podle bodu 4.4 této díl čí p řílohy.  
5.1.2.1 Jízdní odpor u individuálního vozidla se vypo čítá touto rovnicí: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
kde:  
C c je vypo čtený jízdní odpor jako funkce rychlosti vozidla, Nm,  
c 0 je koeficient konstantního jízdního odporu (Nm) definovaný touto rovnicí: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r je koeficient konstantního jízdního odporu reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního 
zatížení, Nm;  
c 1 je koeficient jízdního odporu prvního stupn ě a je stanoven na nulu,  
c 2 je koeficient jízdního odporu druhého stupn ě, Nm ·(h/km)  2 , definovaný touto rovnicí: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r je koeficient jízdního odporu druhého stupn ě u reprezentativního vozidla z rodiny podle matice 
jízdního zatížení, N ·(h/km)  2 , 
v je rychlost vozidla v km/h,  
TM je skute čná zkušební hmotnost individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg,  
TM  r je zkušební hmotnost reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg,  
A f je čelní plocha individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, m  2 , 
A fr je čelní plocha reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, m  2 , 
RR je valivý odpor pneumatik individuálního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg/t,CS L 175/462 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
RRr je valivý odpor pneumatik reprezentativního vozidla z rodiny podle matice jízdního zatížení, kg/t,  
r’ je dynamický polom ěr pneumatiky na vozidlovém dynamometru získaný p ři rychlosti 80 km/h, m,  
1,02 je p řibližný koeficient vyrovnávající ztráty pohán ěcí soustavy.  
5.2 Výpo čet standardního jízdního zatížení na základ ě parametr ů vozidla  
5.2.1 Jako alternativu k ur čení jízdního zatížení dojezdovou metodou nebo metodou s m ěřením to čivého 
momentu lze použít metodu výpo čtu standardního jízdního zatížení.  
Pro výpo čet standardního jízdního zatížení na základ ě parametr ů vozidla se použije n ěkolik parametr ů, nap ř. 
zkušební hmotnost a ší řka a výška vozidla. Standardní jízdní zatížení F  c se vypo čte pro body referen ční 
rychlosti.  
5.2.2 Standardní jízdní zatížení se vypo čte pomocí této rovnice: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kde:  
F c je vypo čtená síla standardního jízdního zatížení jako funkce rychlosti vozidla, N,  
f 0 je koeficient konstantního jízdního zatížení (N) definovaný touto rovnicí: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 je koeficient jízdního zatížení prvního stupn ě a je stanoven na nulu,  
f 2 je koeficient jízdního zatížení druhého stupn ě, N ·(h/km)  2 , definovaný touto rovnicí: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v je rychlost vozidla v km/h,  
TM zkušební hmotnost, kg,  
width ší řka vozidla definovaná v bod ě 6.2 normy ISO 612:1978, m,  
height výška vozidla definovaná v bod ě 6.3 normy ISO 612:1978, m.  
6. Metoda aerodynamického tunelu  
Metoda aerodynamického tunelu je metoda m ěření jízdního zatížení použitím kombinace aerodynamického 
tunelu a vozidlového dynamometru nebo aerodynamického tunelu a pásového dynamometru. Zkušební stavy 
mohou být samostatná za řízení, nebo mohou být navzájem integrované.  
6.1 Metoda m ěření 
6.1.1 Jízdní zatížení se ur čí: 
a) p řičtením sil jízdního zatížení nam ěřených v aerodynamickém tunelu k silám nam ěřeným pomocí páso ­
vého dynamometru, nebo  
b) p řičtením sil jízdního zatížení nam ěřených v aerodynamickém tunelu k silám nam ěřeným pomocí vozi ­
dlového dynamometru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/463
 
6.1.2 Aerodynamický odpor se m ěří v aerodynamickém tunelu.  
6.1.3 Valivý odpor a ztráty pohán ěcí soustavy se m ěří pomocí pásového nebo vozidlového dynamometru, p řičemž 
se m ěří sou časn ě p řední i zadní náprava.  
6.2 Schválení za řízení schvalovacím orgánem  
Výsledky metody aerodynamického tunelu se srovnají s výsledky získanými dojezdovou, aby se prokázala 
zp ůsobilost za řízení, a zaznamenají se do všech p říslušných zkušebních protokol ů. 
6.2.1 Schvalovací orgán vybere t ři vozidla. Tato vozidla musí pokrývat škálu vozidel (nap ř. velikost, hmotnost), 
která má být podle plánu m ěřena pomocí dot čených za řízení.  
6.2.2 Provedou se dv ě samostatné dojezdové zkoušky s každým ze t ří vozidel podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy 
a podle uvedeného bodu se ur čí výsledné koeficienty jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 a provede se jejich korekce 
podle bodu 4.5.5 této díl čí p řílohy. Výsledky dojezdové zkoušky u zkušebního vozidla jsou aritmetickým 
pr ům ěrem koeficient ů jízdního zatížení jeho dvou samostatných dojezdových zkoušek. Je-li nutné provést 
více než dv ě dojezdové zkoušky, aby byla spln ěna kritéria pro schválení za řízení, všechny platné zkoušky se 
zpr ům ěrují.  
6.2.3 M ěření metodou aerodynamického tunelu podle bod ů 6.3 až 6.7 této díl čí p řílohy se provádí na stejných 
třech vozidlech, která byla vybrána podle bodu 6.2.1 této díl čí p řílohy, a za stejných podmínek, p řičemž se 
stanoví výsledné koeficienty jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 . 
Pokud se výrobce rozhodne, že použije n ěkterý či n ěkteré z alternativních postup ů, jež jsou k dispozici 
v rámci metody aerodynamického tunelu (tj. bod 6.5.2.1 týkající se stabilizace, body 6.5.2.2 a 6.5.2.3 týkající 
se postupu a bod 6.5.2.3.3 týkající se nastavení dynamometru), použijí se tyto postupy také pro schválení 
za řízení.  
6.2.4 Kritéria pro schválení  
Použité za řízení nebo kombinace za řízení se schválí, jsou-li spln ěna ob ě následující kritéria:  
(a) rozdíl v energii pro cyklus, vyjád řený jako ε k , mezi metodou aerodynamického tunelu a dojezdovou 
metodou, musí být v rozmezí ± 0,05 u každého ze všech t ří vozidel (k) podle této rovnice:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
kde:  
ε k je rozdíl mezi energií pro cyklus v rámci celého cyklu WLTC t řídy 3 pro vozidla u metody 
aerodynamického tunelu a dojezdové metody, v procentech,  
E k,WTM  je energie pro cyklus v rámci celého cyklu WLTC t řídy 3 pro vozidlo k, po čítaná s jízdním 
zatížením odvozeným metodou aerodynamického tunelu (WTM) a vypo čtená podle bodu 5 
díl čí p řílohy 7, J,  
E k,coastdown  je energie pro cyklus v rámci celého cyklu WLTC t řídy 3 pro vozidlo k, po čítaná s jízdním 
zatížením odvozeným dojezdovou metodou, vypo čtená podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, J; aCS L 175/464 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
(b) aritmetický pr ům ěr x všech t ří rozdíl ů se musí pohybovat v rozp ětí 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Za řízení lze používat k ur čování jízdního zatížení nanejvýš po dobu dvou let od schválení.  
Každá kombinace válcového vozidlového dynamometru nebo pohyblivého pásu a aerodynamického tunelu 
se schválí samostatn ě. 
6.3 P říprava vozidla a teplota  
Stabilizace a p říprava vozidla se provádí podle bod ů 4.2.1 a 4.2.2 této díl čí p řílohy a vztahuje se jak na 
m ěření na pásovém dynamometru, tak válcovém vozidlovém dynamometru a v aerodynamickém tunelu.  
V p řípad ě, že je uplatn ěn alternativní postup zah řátí popsaný v bod ě 6.5.2.1, provede se úprava cílové 
zkušební hmotnosti, vážení vozidla a m ěření bez řidi če ve vozidle.  
Ve zkušební komo ře pro zkoušky na pásovém nebo vozidlovém dynamometru musí být teplota nastavena 
na 20 °C s dovolenou odchylkou ± 3 °C. Na žádost výrobce m ůže být teplota nastavena na 23 °C s dovo ­
lenou odchylkou ± 3 °C.  
6.4 Postup zkoušky v aerodynamickém tunelu  
6.4.1 Kritéria pro aerodynamický tunel  
Konstrukce aerodynamického tunelu, zkušební metody a korekce musí umožnit dosáhnout hodnoty 
(C D × A  f ), která je reprezentativní pro silni ční (C  D × A  f ) hodnotu, s opakovatelností 0,015 m  2 . 
U všech m ěření (C  D × A  f ) musí být spln ěna kritéria pro aerodynamický tunel uvedená v bod ě 3.2 této díl čí 
přílohy s následujícími úpravami:  
a) pevný pom ěr blokování popsaný v bod ě 3.2.4 této díl čí p řílohy je nižší než 25 %;  
b) povrch pásu, který je ve styku s pneumatikou, p řesahuje délku sty čné plochy této pneumatiky alespo ň 
o 20 % a je alespo ň stejn ě široký jako sty čná plocha;  
c) standardní odchylka celkového tlaku vzduchu na výstupu trysky popsaná v bod ě 3.2.8 této díl čí p řílohy je 
nižší než 1 %;  
d) pom ěr blokování záchytného systému popsaný v bod ě 3.2.10 této díl čí p řílohy je nižší než 3 %.  
6.4.2 M ěření v aerodynamickém tunelu  
Vozidlo se nachází ve stavu popsaném v bod ě 6.3 této díl čí p řílohy.  
Vozidlo se umístí soub ěžn ě k podélné st ředové linii tunelu, p řičemž maximální odchylka činí 10 mm.  
Vozidlo se umístí v úhlu relativního sm ěru v ětru 0° s tolerancí ± 0,1°.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/465
 
Aerodynamický odpor se m ěří alespo ň po dobu 60 sekund a s minimální frekvencí 5 Hz. Jinak lze odpor 
m ěřit s minimální frekvencí 1 Hz, p řičemž je následn ě odebráno alespo ň 300 vzork ů. Výsledkem je aritme ­
tický pr ům ěr odporu.  
V p řípad ě, že vozidlo má pohyblivé aerodynamické části karoserie, uplatní se bod 4.2.1.5 této díl čí p řílohy. 
Jsou-li pohyblivé části závislé na rychlosti, zm ěří se v aerodynamickém tunelu každá p říslušná poloha a sch ­
valovacímu orgánu se p ředloží d ůkazy o vztahu mezi referen ční rychlostí, polohou pohyblivé části a odpo ­
vídající hodnotou (C  D × A  f ). 
6.5 Použití pásu u metody aerodynamického tunelu  
6.5.1 Kritéria pro pás  
6.5.1.1 Popis zkušebního stavu s pásem  
Kola se otá čejí na pásech, které nem ění valivé vlastnosti kol ve srovnání s vlastnostmi na silnici. M ěřené síly 
ve sm ěru x zahrnují t řecí síly pohán ěcí soustavy.  
6.5.1.2 Záchytný systém vozidla  
Dynamometr se vybaví centrovacím za řízením, které srovná vozidlo s dovolenou odchylkou ± 0,5 stup ňů 
rotace kolem osy z. Záchytný systém udržuje vycentrovanou polohu hnaného kola po celou dobu jízdy 
dojezdové zkoušky p ři ur čování jízdního zatížení v rámci t ěchto mezních hodnot:  
6.5.1.2.1 Bo ční poloha (osa y)  
Vozidlo musí z ůstat nasm ěrováno ve sm ěru y, p řičemž je t řeba minimalizovat pohyb do stran.  
6.5.1.2.2 P řední a zadní poloha (osa x)  
Aniž je dot čen požadavek bodu 6.5.1.2.1 této díl čí p řílohy, ob ě nápravy se musí nacházet v rozmezí 
± 10 mm od bo čních st ředových linií pásu.  
6.5.1.2.3 Svislá sila  
Záchytný systém je navržen tak, aby na hnaná kola nep ůsobila žádná svislá síla.  
6.5.1.3 P řesnost m ěřených sil  
Zm ěří se pouze jediná reak ční síla pro otá čení kol. Do výsledku se nezahrnou žádné vn ější síly (nap ř. síla 
vzduchu z ventilátoru chlazení, záchyty vozidla, aerodynamické reak ční síly pásu, ztráty u dynamometru 
atd.).  
Síla ve sm ěru x se m ěří s p řesností ± 5 N.  
6.5.1.4 Regulace rychlosti pásu  
Rychlost pásu se reguluje s p řesností ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Povrch pásu  
Povrch pásu je čistý, suchý a bez cizího materiálu, který by mohl být p říčinou prokluzu pneumatik.  
6.5.1.6 Chlazení  
Na vozidlo musí vát proud vzduchu o prom ěnlivé rychlosti. Stanovený bod lineární rychlosti vzduchu na 
výstupu ventilátoru se rovná odpovídající rychlosti dynamometru, která p řevyšuje rychlosti p ři m ěření, jež 
činí 5 km/h. Odchylka lineární rychlosti vzduchu na výstupu ventilátoru musí z ůstat v rozmezí ± 5 km/h 
nebo ± 10 % odpovídající rychlosti p ři m ěření podle toho, která hodnota je vyšší.CS L 175/466 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
6.5.2 M ěření na pásu  
M ěření lze provést bu ď podle bodu 6.5.2.2, nebo bodu 6.5.2.3 této díl čí p řílohy.  
6.5.2.1. Stabilizace  
Vozidlo se stabilizuje na dynamometru v souladu s body 4.2.4.1.1 až 4.2.4.1.3 této díl čí p řílohy.  
Nastavení zatížení dynamometru F  d pro stabilizaci je následující: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kde:  
a d = 0,  
b d = 0,  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Ekvivalentní setrva čná hmotnost dynamometru je zkušební hmotnost.  
Aerodynamický odpor použitý k nastavení zatížení se p řevezme z bodu 6.7.2 této díl čí p řílohy a m ůže být 
přímo stanoven jako vstup. Jinak se použijí hodnoty a  d , b d , a c  d podle tohoto bodu.  
Na žádost výrobce lze jako alternativu k bodu 4.2.4.1.2 této díl čí p řílohy provést zah řátí jízdou vozidla na 
pásu.  
V takovém p řípad ě rychlost p ři zah řívání činí 110 % maximální rychlosti p říslušného zkušebního cyklu 
WLTC a doba trvání p řesahuje 1 200 sekund, dokud není zm ěna m ěřené síly za dobu 200 sekund nižší 
než 5 N.  
6.5.2.2 M ěření p ři ustálených rychlostech  
6.5.2.2.1 Zkouška se provádí od nejvyššího bodu referen ční rychlosti po nejnižší.  
6.5.2.2.2 Bezprost ředn ě po m ěření v p ředchozím bod ě rychlosti se provede zpomalení ze stávajícího na nejbližší 
příslušný bod referen ční rychlosti, a to plynule p ři zpomalení p řibližn ě 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referen ční rychlost se ustálí minimáln ě na dobu 4 sekund a maximáln ě na 10 sekund. M ěřicí vybavení musí 
zajistit, aby signál m ěřené síly byl po této dob ě ustálen.  
6.5.2.2.4 Síla p ři každé referen ční rychlosti se m ěří alespo ň po dobu 6 sekund, p řičemž rychlost vozidla je nem ěnná. 
Výsledná síla pro tento bod referen ční rychlosti F  jDyno  je aritmetický pr ům ěr síly b ěhem m ěření. 
Kroky popsané v bodech 6.5.2.2.2 až 6.5.2.2.4 této díl čí p řílohy se zopakují pro každou referen ční rychlost.  
6.5.2.3 M ěření p ři zpomalování  
6.5.2.3.1 Stabilizace a nastavení dynamometru se provedou podle bodu 6.5.2.1 této díl čí p řílohy. P řed každou jízdou 
setrva čností se vozidlo musí pohybovat nejvyšší referen ční rychlostí nebo v p řípad ě, že je použit alternativní 
postup zah řátí, rychlostí, která dosahuje 110 % nejvyšší referen ční rychlosti, a to alespo ň po dobu jedné 
minuty. Následn ě vozidlo zrychlí p řinejmenším na rychlost, která o 10 km/h p řevyšuje nejvyšší referen ční 
rychlost, a ihned poté za čne jízda setrva čností (fáze dojezdu).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/467
 
6.5.2.3.2 M ěření se provádí podle bod ů 4.3.1.3.1 až 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy. Jízda setrva čností v obou sm ěrech není 
nutná a použije se rovnice použitá k výpo čtu hodnoty Δt ji uvedená v bod ě 4.3.1.4.2 této díl čí p řílohy. M ěření 
se zastaví po dvou zpomaleních, jestliže síla p ři obou jízdách setrva čností v každém bod ě referen ční rychlosti 
činí ± 10 N, jinak se provedou alespo ň t ři jízdy setrva čností p ři uplatn ění kritérií stanovených v bod ě 
4.3.1.4.2 této díl čí p řílohy.  
6.5.2.3.3 Síla f  jDyno  při každé referen ční rychlosti v  j se vypo čítá ode čtením simulované aerodynamické síly: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kde:  
f jDecel  je síla ur čená rovnicí pro výpo čet hodnoty F  j podle bodu 4.3.1.4.4 této díl čí p řílohy v bod ě referen ční 
rychlosti j, N,  
c d je daný koeficient dynamometru definovaný v bod ě 6.5.2.1 této díl čí p řílohy, N/(km/h)  2 . 
Alternativn ě lze na žádost výrobce hodnotu c  d během dojezdu a pro ú čely výpo čtu hodnoty f  jDyno  stanovit 
na nulu.  
6.5.2.4 Podmínky m ěření 
Vozidlo se nachází ve stavu popsaném v bod ě 4.3.1.3.2 této díl čí p řílohy.  
Při jízd ě dojezdové zkoušky je za řazen neutrál. Pokud možno se neto čí volantem a nepoužívají se brzdy.  
6.5.3 Výsledek m ěření p ři zkoušce na pásu  
Výsledek pásového dynamometru f  jDyno  se pro další výpo čty v bod ě 6.7 této díl čí p řílohy ozna čuje jako f  j . 
6.6 Použití vozidlového dynamometru pro metodu aerodynamického tunelu  
6.6.1. Kritéria  
Krom ě ustanovení bod ů 1 a 2 díl čí p řílohy 5 se uplatní kritéria popsaná v bodech 6.6.1.1 až 6.6.1.6 této díl čí 
přílohy.  
6.6.1.1 Popis vozidlového dynamometru  
Přední a zadní nápravy se vybaví jedním válcem o pr ům ěru nejmén ě 1,2 metru. M ěřené síly ve sm ěru 
x zahrnují t řecí síly pohán ěcí soustavy.  
6.6.1.2 Záchytný systém vozidla  
Dynamometr se vybaví centrovacím za řízením, které udržuje vozidlo v požadovaném sm ěru. P ři stanovování 
jízdního zatížení udržuje záchytný systém vycentrovanou polohu hnaného kola po celou dobu jízdy setrva č­
ností v rozmezí t ěchto doporu čených mezních hodnot.  
6.6.1.2.1 Poloha vozidla  
Vozidlo, které má být podrobeno zkoušce, se umístí na válec vozidlového dynamometru, který je definován 
v bod ě 7.3.3 této díl čí p řílohy.  
6.6.1.2.2 Svislá síla  
Záchytný systém musí spl ňovat požadavky bodu 6.5.1.2.3 této díl čí p řílohy.CS L 175/468 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
6.6.1.3 P řesnost m ěřených sil  
Přesnost m ěřených sil odpovídá bodu 6.5.1.3 této díl čí p řílohy krom ě síly ve sm ěru x, která se m ěří 
s p řesností popsanou v bod ě 2.4.1 díl čí p řílohy 5.  
6.6.1.4 Regulace rychlosti dynamometru  
Rychlost válce se reguluje s p řesností ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5 Povrch válce  
Povrch válce je popsán v bod ě 6.5.1.5 této díl čí p řílohy.  
6.6.1.6 Chlazení  
Chladicí ventilátor je popsán v bod ě 6.5.1.6 této díl čí p řílohy.  
6.6.2 M ěření na dynamometru  
M ěření se provádí podle bodu 6.5.2 této díl čí p řílohy.  
6.6.3 Korekce k řivky válce vozidlového dynamometru  
Síly nam ěřené na vozidlovém dynamometru se korigují s ohledem na referen ční hodnotu odpovídající 
podmínkám na silnici (plochý povrch) a výsledek se ozna čí jako f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
kde:  
c1 je podíl valivého odporu pneumatiky z hodnoty f  jDyno  , 
c2 je korek ční faktor specifického polom ěru vozidlového dynamometru,  
f jDyno  je síla vypo čtená v bod ě 6.5.2.3.3 pro každou referen ční rychlost j, N,  
R Wheel  je polovina jmenovitého konstruk čního pr ům ěru pneumatiky, m,  
R Dyno  je polom ěr válce vozidlového dynamometru, m.  
Výrobce a schvalovací orgán se dohodnou na tom, které faktory c1 a c2 se použijí, a to na základ ě d ůkaz ů 
podle srovnávacího testu, které p ředloží výrobce pro škálu vlastností pneumatik, které mají být zkoušeny na 
vozidlovém dynamometru.  
Alternativn ě lze použít tuto konzervativní rovnici: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7 Výpo čty 
6.7.1 Korekce výsledk ů získaných na pásu a na vozidlovém dynamometru  
Nam ěřené síly stanovené podle bod ů 6.5 a 6.6 této díl čí p řílohy se korigují s ohledem na referen ční 
podmínky pomocí této rovnice: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/469
 
kde:  
F Dj je korigovaný odpor nam ěřený na pásu nebo vozidlovém dynamometru p ři referen ční rychlosti j, N,  
f j je nam ěřená síla p ři referen ční rychlosti j, N,  
K 0 je korek ční faktor valivého odporu definovaný v bod ě 4.5.2 této díl čí p řílohy, K  -1 , 
K 1 je korek ční faktor zkušební hmotnosti definovaný v bod ě 4.5.4 této díl čí p řílohy, N,  
T je aritmetická pr ům ěrná teplota ve zkušební komo ře b ěhem m ěření, K.  
6.7.2 Výpo čet aerodynamické síly  
Aerodynamický odpor se vypo čítá pomocí níže uvedené rovnice. Je-li vozidlo vybaveno pohyblivými aero ­
dynamickými částmi karoserie, které mohou být ovlivn ěny rychlostí vozidla, uplatní se na dot čené body 
referen ční rychlosti odpovídající hodnoty (C  D × A  f ). 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
kde:  
F Aj je aerodynamický odpor nam ěřený v aerodynamickém tunelu p ři referen ční rychlosti j, N,  
(C D × A  f ) j je sou čin koeficientu odporu a čelní plochy v ur čitém bod ě referen ční rychlosti j, v p říslušných 
případech, m  2 , 
ρ 0 je hustota suchého vzduchu definovaná v bod ě 3.2.10 této p řílohy, kg/m  3 , 
v j je referen ční rychlost j, km/h.  
6.7.3 Výpo čet hodnot jízdního zatížení  
Celkové jízdní zatížení jako sou čet výsledných hodnot získaných podle bod ů 6.7.1 a 6.7.2 této díl čí p řílohy 
se vypo čítá pomocí této rovnice: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
pro všechny p říslušné body referen ční rychlosti j, N,  
Pro všechny vypo čtené hodnoty F  * 
j se vypo čítají koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici pro jízdní zatížení, a to 
pomocí regresní analýzy metodou nejmenších čtverc ů, a použijí se jako cílové koeficienty v bod ě 8.1.1 této 
díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že vozidlo zkoušené metodou aerodynamického tunelu je reprezentativní pro rodinu podle matice 
jízdního zatížení, koeficient f  1 se stanoví na nulu a koeficienty f  0 a f 2 se p řepo čítají pomocí regresní analýzy 
metodou nejmenších čtverc ů. 
7. P řevedení jízdního zatížení na vozidlový dynamometr  
7.1 P říprava na zkoušku na vozidlovém dynamometru  
7.1.1 Laboratorní podmínky  
7.1.1.1 Válec (válce)  
Válce vozidlového dynamometru musí být čisté, suché a prosté cizího materiálu, který by mohl být p říčinou 
prokluzu pneumatik. V p řípad ě vozidlových dynamometr ů s více válci se dynamometr provozuje ve stejném 
připojeném či odpojeném stavu jako p ři následné zkoušce typu 1. Rychlost dynamometru se m ěří na válci, 
který je p řipojený k za řízení k pohlcování výkonu.CS L 175/470 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
7.1.1.1.1 Prokluz pneumatik  
Na vozidlo nebo do n ěj lze umístit p řídavnou zát ěž, aby se zamezilo prokluzu pneumatik. Výrobce provede 
nastavení zatížení na vozidlovém dynamometru s p řídavnou zát ěží. P řídavná zát ěž musí být použita jak pro 
nastavení zatížení, tak pro zkoušky emisí a spot řeby paliva. Použití p řídavné zát ěže se zaznamená ve všech 
příslušných záznamových arších zkoušky.  
7.1.1.2 Teplota v místnosti  
Laboratorní atmosférická teplota se nastaví na 23 °C a b ěhem zkoušky nesmí kolísat o více než ± 5 °C, pokud 
následná zkouška nevyžaduje jinak.  
7.2 P říprava vozidlového dynamometru  
7.2.1 Nastavení setrva čné hmotnosti  
Ekvivalentní setrva čná hmotnost vozidlového dynamometru se nastaví podle bodu 2.5.3 této díl čí p řílohy. 
Nem ůže-li vozidlový dynamometr dodržet nastavení setrva čné hmotnosti p řesn ě, použije se nejbližší vyšší 
nastavení setrva čné hmotnosti s maximálním navýšením o 10 kg.  
7.2.2 Zah řátí vozidlového dynamometru  
Dynamometr se zah řeje v souladu s doporu čeními výrobce dynamometru nebo p řípadn ě tak, aby bylo 
možné stabilizovat t řecí ztráty dynamometru.  
7.3 P říprava vozidla  
7.3.1 Úprava tlaku v pneumatikách  
Tlak v pneumatikách p ři teplot ě p ři odstavení u zkoušky typu 1 se nastaví nejvýše na 50 % nad úrovní dolní 
mezní hodnoty rozsahu tlaku v pneumatikách pro zvolenou pneumatiku, jak stanoví výrobce vozidla (viz 
bod 4.2.2.3 této díl čí p řílohy), a zaznamená se do všech p říslušných zkušebních protokol ů. 
7.3.2 Pokud ur čení nastavení dynamometru nem ůže splnit kritéria popsaná v bod ě 8.1.3 této díl čí p řílohy kv ůli 
silám, které nelze opakovat, vozidlo se vybaví režimem dojezdu. Režim dojezdu schválí schvalovací orgán 
a použití tohoto režimu se zaznamená ve všech p říslušných zkušebních protokolech.  
7.3.2.1 Je-li vozidlo vybaveno režimem dojezdu, spustí se tento režim jak p ři ur čování jízdního zatížení, tak na 
vozidlovém dynamometru.  
7.3.3 Umíst ění vozidla na dynamometr  
Zkoušené vozidlo se umístí na vozidlový dynamometr tak, aby sm ěřovalo rovn ě vp řed, a bezpe čně se uchytí. 
V p řípad ě, že je použit jednoválcový dynamometr, musí st řed sty čné plochy pneumatiky na válci být od 
vrchní hrany válce vzdálen ± 25 mm nebo ± 2 % pr ům ěru válce, podle toho, která hodnota je menší.  
7.3.3.1 Je-li použita metoda m ěření to čivého momentu, tlak v pneumatikách se upraví tak, aby se dynamický 
polom ěr pohyboval v rozp ětí 0,5 % dynamického polom ěru r  j vypo čteného pomocí rovnic uvedených 
v bod ě 4.4.3.1 této díl čí p řílohy v bod ě referen ční rychlosti 80 km/h. Dynamický polom ěr na vozidlovém 
dynamometru se vypo čítá postupem podle bodu 4.4.3.1 této díl čí p řílohy.  
Pokud tato úprava p řesahuje rozsah definovaný v bod ě 7.3.1 této díl čí p řílohy, metoda m ěření to čivého 
momentu se nepoužije.  
7.3.4 Zah řátí vozidla  
7.3.4.1 Vozidlo se zah řeje pomocí p říslušného cyklu WLTC. V p řípad ě, že vozidlo bylo zah říváno p ři 90 % maxi ­
mální rychlosti nejbližší vyšší fáze b ěhem postupu definovaného v bod ě 4.2.4.1.2 této díl čí p řílohy, doplní se 
tato nejbližší vyšší fáze k p říslušnému cyklu WLTC.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/471
 
Tabulka A4/6  
Zah řátí vozidla  
Třída vozidla  P říslušný cyklus WLTC  Uplatn ění nejbližší vyšší fáze  Cyklus zah řívání  
Třída 1  Low  1 + Medium  1 nepoužije se  Low  1 + Medium  1 
Třída 2  Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 nepoužije se  
Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 Low  2 + Medium  2 + High  2 ano (Extra High  2 ) 
ne Low  2 + Medium  2 + High  2 
Třída 3  Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 ano (Extra High  3 ) 
ne Low  3 + Medium  3 + High  3 
7.3.4.2 Pokud je již vozidlo zah řáté, musí b ěhem fáze cyklu WLTC uplatn ěné podle bodu 7.3.4.1 této díl čí p řílohy 
jet nejvyšší rychlostí.  
7.3.4.3. Alternativní postup zah řátí 
7.3.4.3.1 Na žádost výrobce vozidla a se souhlasem schvalovacího orgánu lze použít alternativní postup zah řátí 
vozidla. Schválený alternativní postup zah řátí lze použít u vozidel ve stejné rodin ě jízdního zatížení, p řičemž 
tento postup musí spl ňovat požadavky uvedené v bodech 7.3.4.3.2 až 7.3.4.3.5 této díl čí p řílohy.  
7.3.4.3.2 Zvolí se alespo ň jedno vozidlo, které reprezentuje rodinu jízdního zatížení.  
7.3.4.3.3 Energetická náro čnost cyklu vypo čtená podle bodu 5 díl čí p řílohy 7 s korigovanými koeficienty jízdního 
zatížení f  0a , f 1a a f 2a pro alternativní postup zah řátí musí mít p řinejmenším stejnou hodnotu jako energetická 
náro čnost cyklu vypo čtená s koeficienty cílového jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 pro každou p říslušnou fázi.  
Korigované koeficienty jízdního zatížení f  0a , f 1a a f 2a se vypo čítají pomocí t ěchto rovnic:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kde:  
A d_alt , B  d_alt a C  d_alt jsou koeficienty nastavení vozidlového dynamometru po alternativním 
postupu zah řátí, 
A d_WLTC  , B  d_WLTC  a C  d_WLTC  jsou koeficienty nastavení vozidlového dynamometru po postupu zah řátí 
v rámci cyklu WLTC podle bodu 7.3.4.1 této díl čí p řílohy a platném nasta ­
vení vozidlového dynamometru podle bodu 8 této díl čí p řílohy.  
7.3.4.3.4 Korigované koeficienty jízdního zatížení f  0a , f 1a a f 2a se použijí pouze pro ú čely bodu 7.3.4.3.3 této díl čí 
přílohy. Pro ostatní ú čely se jako koeficienty cílového jízdního zatížení použijí koeficienty cílového jízdního 
zatížení f  0 , f 1 a f 2 . 
7.3.4.3.5 Podrobné údaje týkající se postupu a jeho rovnocennosti se p ředloží schvalovacímu orgánu.CS L 175/472 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
8. Nastavení zatížení vozidlového dynamometru  
8.1 Nastavení zatížení vozidlového dynamometru pomocí dojezdové metody  
Tato metoda se použije, jestliže byly stanoveny koeficienty jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 . 
V p řípad ě rodiny podle matice jízdního zatížení se tato metoda použije, pokud je jízdní zatížení reprezen ­
tativního vozidla ur čeno dojezdovou metodou popsanou v bod ě 4.3 této díl čí p řílohy. Hodnotami cílového 
jízdního zatížení jsou hodnoty vypo čtené metodou popsanou v bod ě 5.1 této díl čí p řílohy.  
8.1.1 Po čáte ční nastavení zatížení  
U vozidlového dynamometru s regulací koeficient ů se jednotka dynamometru k pohlcování výkonu upraví 
pomocí libovolných po čáte čních koeficient ů A d , B  d a C  d pomocí této rovnice: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kde:  
F d je nastavení zatížení vozidlového dynamometru, N,  
v je rychlost válce vozidlového dynamometru, km/h.  
Pro po čáte ční nastavení zatížení se doporu čují následující koeficienty:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
pro jednonápravové vozidlové dynamometry, nebo  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
pro dvounápravové dynamometry, kde A  t , B  t a C  t jsou koeficienty cílového jízdního zatížení;  
b) empirické hodnoty, nap ř. hodnoty použité pro nastavení u podobného typu vozidla.  
U vozidlového dynamometru s polygonální regulací se odpovídající hodnoty zatížení u každé referen ční 
rychlosti nastaví na jednotce dynamometru k pohlcování výkonu.  
8.1.2 Dojezdová zkouška  
Dojezdová zkouška na vozidlovém dynamometru se provádí postupem podle bodu 8.1.3.4.1 nebo bodu 
8.1.3.4.2 této díl čí p řílohy, p řičemž musí za čít nejpozd ěji 120 sekund po dokon čení postupu zah řívání. 
Jednotlivé po sob ě následující jízdy dojezdové zkoušky musí být zahajovány okamžit ě. Na žádost výrobce 
a se souhlasem schvalovacího orgánu lze iterativní metodou prodloužit dobu mezi zah říváním a jízdami 
dojezdové zkoušky, aby se zaru čilo řádné nastavení vozidla pro dojezdovou zkoušku. Výrobce poskytne 
schvalovacímu orgánu d ůkazy prokazující nutnost prodloužení této doby a rovn ěž d ůkazy o tom, že nedojde 
k ovlivn ění parametr ů nastavení zatížení vozidlového dynamometru (nap ř. teploty chladicího média a/nebo 
oleje, síly na dynamometru).  
8.1.3 Ov ěřování  
8.1.3.1 Hodnota cílového jízdního zatížení se vypo čítá pomocí koeficient ů cílového jízdního zatížení A  t , B t a C  t , pro 
každou referen ční rychlost v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/473
 
kde:  
A t , B  t a C  t jsou parametry cílového jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 v uvedeném po řadí, 
F tj je cílové jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , N, 
v j je j-tá referen ční rychlost, km/h.  
8.1.3.2 M ěřené jízdní zatížení se vypo čte pomocí této rovnice: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kde:  
F mj je m ěřené jízdní zatížení pro referen ční rychlost v  j , N, 
TM je zkušební hmotnost vozidla, kg,  
m r je rovnocenná ú činná hmotnost rotujících konstruk čních částí podle bodu 2.5.1 této díl čí p řílohy, kg,  
Δt j je doba dojezdu odpovídající rychlosti v  j , s. 
8.1.3.3 Simulované jízdní zatížení na vozidlovém dynamometru se s výjimkou m ěření v opa čných sm ěrech vypo čítá 
metodou podle bodu 4.3.1.4 této díl čí p řílohy a s p říslušnými korekcemi podle bodu 4.5 této díl čí p řílohy, 
přičemž výsledkem je k řivka simulovaného jízdního zatížení: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Křivka simulovaného jízdního zatížení pro každou referen ční rychlost v  j se ur čí pomocí následující rovnice 
za použití vypo čtených hodnot A  s , B  s a C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4 Pro nastavení zatížení dynamometru lze použít dv ě různé metody. Je-li zrychlení vozidla dosaženo pomocí 
dynamometru, použijí se metody popsané v bod ě 8.1.3.4.1 této díl čí p řílohy. Zrychlí-li vozidlo vlastní silou, 
použijí se metody popsané v bodech 8.1.3.4.1 nebo 8.1.3.4.2 této díl čí p řílohy. Minimální zrychlení vynáso ­
bené rychlostí činí 6 m  2 /sec  3 . P ři jízd ě s vozidly, která nejsou schopna dosáhnout hodnoty 6 m  2 /s 3 , musí být 
pln ě aktivována regulace zrychlení.  
8.1.3.4.1 Metoda jízdy s pevn ě nastavenými hodnotami  
8.1.3.4.1.1 Software dynamometru provede celkem čtyři jízdy dojezdové zkoušky: z první jízdy se vypo čítají koeficienty 
nastavení dynamometru pro druhou jízdu, a to podle bodu 8.1.4 této díl čí p řílohy. Po první jízd ě dojezdové 
zkoušky provede software t ři další jízdy bu ď s pevn ě nastavenými koeficienty nastavení dynamometru, které 
byly stanoveny po první jízd ě, nebo s upravenými koeficienty nastavení dynamometru podle bodu 8.1.4 této 
díl čí p řílohy.CS L 175/474 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2 Kone čné koeficienty nastavení dynamometru A, B a C se vypo čítají pomocí t ěchto rovnic: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kde:  
A t , B  t a C  t jsou parametry cílového jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 v uvedeném po řadí, 
A sn , B  sn a C  sn jsou koeficienty simulovaného jízdního zatížení u n-té jízdy,  
A dn , B  dn a C  dn jsou koeficienty nastavení dynamometru u n-té jízdy,  
n je indexové číslo jízd dojezdové zkoušky v četn ě první stabiliza ční jízdy.  
8.1.3.4.2 Iterativní metoda  
Vypo čtené síly ve stanovených rozsazích rychlosti se po regresi metodou nejmenších čtverc ů u sil pro dv ě po 
sob ě jdoucí jízdy dojezdové zkoušky bu ď pohybují v mezích dovolené odchylky ± 10 N, nebo se po úprav ě 
nastavení zatížení dynamometru podle bodu 8.1.4 této díl čí p řílohy provedou další jízdy dojezdové zkoušky, 
dokud nejsou dodrženy meze dovolené odchylky.  
8.1.4. Úprava  
Nastavení zatížení vozidlového dynamometru se upraví podle t ěchto rovnic: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
proto: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kde:  
F dj je po čáte ční nastavení zatížení vozidlového dynamometru, N,  
F * 
dj je upravené nastavení zatížení vozidlového dynamometru, N,  
F j je úprava jízdního zatížení rovnající se (F  sj - F  tj ), N,  
F sj je simulované jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , N, 
F tj je cílové jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , N, 
A * 
d , B  * 
d a C  * 
d jsou nové koeficienty nastavení vozidlového dynamometru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/475
 
8.2 Nastavení zatížení dynamometru pomocí metody m ěření to čivého momentu  
Tato metoda se použije, je-li jízdní odpor ur čen pomocí metody m ěření to čivého momentu popsané v bod ě 
4.4 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě rodiny podle matice jízdního zatížení se tato metoda použije, pokud je jízdní odpor reprezenta ­
tivního vozidla ur čen metodou m ěření to čivého momentu popsanou v bod ě 4.4 této díl čí p řílohy. Hodno ­
tami cílového jízdního zatížení jsou hodnoty vypo čtené metodou popsanou v bod ě 5.1 této díl čí p řílohy.  
8.2.1 Po čáte ční nastavení zatížení  
U vozidlového dynamometru s regulací koeficient ů se jednotka dynamometru k pohlcování výkonu upraví 
pomocí libovolných po čáte čních koeficient ů A d , B  d a C  d pomocí této rovnice: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kde:  
F d je nastavení zatížení vozidlového dynamometru, N,  
v je rychlost válce vozidlového dynamometru, km/h.  
Pro po čáte ční nastavení zatížení se doporu čují následující koeficienty:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
pro jednonápravové vozidlové dynamometry, nebo  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
pro dvounápravové vozidlové dynamometry, kde:  
a t , b t a c t jsou cílové koeficienty jízdního odporu; a  
r′ je dynamický polom ěr pneumatiky na vozidlovém dynamometru získaný p ři rychlosti 80 km/h, m; 
nebo  
b) empirické hodnoty, nap ř. hodnoty použité pro nastavení u podobného typu vozidla.  
U vozidlového dynamometru s polygonální regulací se nastaví odpovídající hodnoty zatížení u každé refe ­
ren ční rychlosti pro jednotku dynamometru k pohlcování výkonu.  
8.2.2 M ěření to čivého momentu v kole  
Zkouška m ěření to čivého momentu na vozidlovém dynamometru se provádí postupem definovaným v bod ě 
4.4.2 této díl čí p řílohy. M ěřič to čivého momentu je totožný s m ěřičem použitým p ři p ředchozí zkoušce na 
silnici.  
8.2.3 Ov ěřování  
8.2.3.1 K řivka cílového jízdního odporu (to čivý moment) se ur čí pomocí rovnice uvedené v bod ě 4.5.5.2.1 této díl čí 
přílohy a lze ji zapsat takto: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jCS L 175/476 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
8.2.3.2. K řivka simulovaného jízdního odporu (to čivý moment) na vozidlovém dynamometru se vypo čítá podle 
popsané metody a s p řesností m ěření stanovenou v bod ě 4.4.3 této díl čí p řílohy a ur čí se k řivka jízdního 
odporu (to čivý moment) podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy s p říslušnými korekcemi podle bodu 4.5 této 
díl čí p řílohy, a to s jedinou výjimkou – m ěřením v opa čných sm ěrech, p řičemž výsledkem je k řivka simulo ­
vaného jízdního odporu: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Křivka simulovaného jízdního odporu (to čivý moment) se v každém bod ě referen ční rychlosti musí pohy ­
bovat v rozmezí dovolené odchylky ± 10 N×r’ od cílového jízdního odporu, kde r’ je dynamický polom ěr 
pneumatiky v metrech na vozidlovém dynamometru získaný p ři rychlosti 80 km/h.  
Nespl ňuje-li dovolená odchylka p ři kterékoli referen ční rychlosti kritérium metody popsané v tomto bod ě, 
k úprav ě nastavení zatížení vozidlového dynamometru se použije postup stanovený v bod ě 8.2.3.3 této díl čí 
přílohy.  
8.2.3.3 Úprava  
Nastavení zatížení vozidlového dynamometru se upraví podle této rovnice: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
proto: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kde:  
F * 
dj je nové nastavení zatížení vozidlového dynamometru, N;(F  sj - F  tj ), Nm,  
F ej je úprava jízdního zatížení rovnající se (F  sj -F tj ), Nm,  
F sj je simulované jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , Nm,  
F tj je cílové jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , Nm,  
A * 
d , B  * 
d a C  * 
d jsou nové koeficienty nastavení vozidlového dynamometru,  
r’ je dynamický polom ěr pneumatiky na vozidlovém dynamometru získaný p ři rychlosti 
80 km/h, m.  
Zopakují se body 8.2.2 a 8.2.3 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/477
 
8.2.3.4 Je-li spln ěn požadavek bodu 8.2.3.2 této díl čí p řílohy, hmotnost hnané nápravy (náprav), specifikace pneu ­
matik a nastavení zatížení vozidlového dynamometru se zaznamená do všech p říslušných zkušebních 
protokol ů. 
8.2.4 P řevedení koeficient ů jízdního odporu na koeficienty jízdního zatížení f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Pokud se s vozidlem neprovád ějí opakované jízdy dojezdové zkoušky a režim dojezdu podle bodu 4.2.1.8.5 
této díl čí p řílohy není proveditelný, vypo čítají se koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici pro jízdní zatížení pomocí 
rovnic uvedených v bod ě 8.2.4.1.1 této díl čí p řílohy. V každém p řípad ě se provede postup popsaný v bodech 
8.2.4.2 až 8.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
kde:  
c 0 , c 1 , c 2 jsou koeficienty jízdního odporu ur čené podle bodu 4.4.4 této díl čí p řílohy, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 , 
r je dynamický polom ěr pneumatiky vozidla, s nímž byl stanoven jízdní odpor, m,  
1,02 je p řibližný koeficient pro ú čely kompenzace ztrát pohán ěcí soustavy.  
8.2.4.1.2 Stanovené hodnoty f  0 , f 1 , f 2 se nepoužijí pro nastavení vozidlového dynamometru ani k žádné zkoušce emisí 
či dojezdu. Použijí se pouze v t ěchto p řípadech:  
a) stanovení pod řazování, bod 8 díl čí p řílohy 1;  
b) stanovení rychlostních stup ňů, díl čí p říloha 2;  
c) interpolace CO  2 a spot řeby paliva, bod 3.2.3 díl čí p řílohy 7;  
d) výpo čet výsledk ů u elektrických vozidel, bod 4 díl čí p řílohy 8.  
8.2.4.2 Po nastavení vozidlového dynamometru v rámci stanovených dovolených odchylek se na n ěm provede jízda 
dojezdová zkouška podle bodu 4.3.1.3 této díl čí p řílohy. Doby dojezdu se zaznamenají do všech p říslušných 
záznamových arch ů zkoušky.  
8.2.4.3 Jízdní zatížení F  j při referen ční rychlosti v  j , N se ur čí pomocí této rovnice:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jCS L 175/478 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
F j je jízdní zatížení p ři referen ční rychlosti v  j , N, 
TM je zkušební hmotnost vozidla, kg,  
m r je ekvivalentní ú činná hmotnost rotujících konstruk čních částí podle bodu 2.5.1 této díl čí p řílohy, kg,  
Δv = 10 km/h  
Δt j je doba dojezdu odpovídající rychlosti v  j , s. 
8.2.4.4 Koeficienty f  0 , f 1 a f 2 v rovnici pro jízdní zatížení se vypo čítají pomocí regresní analýzy metodou nejmenších 
čtverc ů pro celý rozsah referen čních rychlostí.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/479
 
Díl čí p říloha 5  
Zkušební p řístroje a kalibrace  
1. Specifikace a nastavení zkušebního stavu  
1.1. Specifikace chladicího ventilátoru  
1.1.1. Vozidlo musí ofukovat proud vzduchu o prom ěnlivé rychlosti. Hodnota lineární rychlosti vzduchu na 
výstupu z ventilátoru musí být stejná jako odpovídající rychlost válc ů p ři rychlostech válc ů nad 5 km/h. 
Odchylka lineární rychlosti vzduchu na výstupu z ventilátoru musí z ůstat v rozmezí ± 5 km/h nebo ± 
10 % odpovídající rychlosti válc ů, podle toho, která z t ěchto hodnot je vyšší.  
1.1.2. Výše uvedená rychlost vzduchu se ur čí jako pr ům ěrná hodnota z n ěkolika bod ů m ěření, které:  
a) u ventilátor ů s pravoúhelníkovými výstupy jsou ve st ředu každého z jednotlivých pravoúhelník ů, které 
celou výstupní plochu ventilátoru rozd ělují na dev ět ploch (p řičemž je svislá i vodorovná strana 
výstupní plochy ventilátoru rozd ělena na t ři stejné díly). St ředová plocha se nem ěří (viz obrázek 
A5/1);  
Obrázek A5/1  
Ventilátor s pravoúhelníkovým výstupem
  
b) u ventilátor ů s kruhovými výstupy se výstup rozd ělí na osm stejných výse čí čarami svislou, vodo ­
rovnou a pod úhlem 45°. Body m ěření musí ležet na radiální st řednici každé výse če (22,5°) ve dvou 
třetinách polom ěru výstupu (viz obrázek A5/2).  
Obrázek A5/2  
Ventilátor s kruhovým výstupem
  
Při m ěření nesmí být p řed ventilátorem žádné vozidlo nebo jiná p řekážka. P řístroj k m ěření lineární 
rychlosti vzduchu se umístí ve vzdálenosti 0 cm až 20 cm od výstupu vzduchu.  
1.1.3. Výstup ventilátoru musí spl ňovat následující parametry:  
a) plocha nejmén ě 0,3 m  2 ; a 
b) ší řka/pr ům ěr nejmén ě 0,8 metru.CS L 175/480 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.1.4. Poloha ventilátoru musí být tato:  
a) výška spodní hrany nad zemí: p řibližn ě 20 cm;  
b) vzdálenost od p řídě vozidla: p řibližn ě 30 cm.  
1.1.5. Výšku a bo ční polohu chladicího ventilátoru lze zm ěnit na žádost výrobce a pokud to považuje za 
vhodné schvalovací orgán.  
1.1.6. V p řípadech popsaných v bod ě 1.1.5 této díl čí p řílohy se poloha chladicího ventilátoru (výška a vzdá ­
lenost) zahrne do všech relevantních zkušebních protokol ů a použije se pro veškeré následné zkoušení.  
2. Vozidlový dynamometr  
2.1. Obecné požadavky  
2.1.1. Dynamometr musí být schopen simulovat jízdní zatížení pomocí t ří koeficient ů jízdního zatížení, které 
lze upravit za ú čelem vytvo ření k řivky zatížení.  
2.1.2. Vozidlový dynamometr m ůže mít jeden nebo dva válce. Pokud se použijí vozidlové dynamometry 
s dvojicí válc ů, musí být válce trvale spojeny nebo musí p řední válec pohán ět, p římo nebo nep římo, 
veškeré setrva čné hmoty a za řízení k pohlcování výkonu.  
2.2. Zvláštní požadavky  
Na specifikace výrobce týkající se dynamometru se vztahují následující zvláštní požadavky.  
2.2.1. Házení válce musí být na všech m ěřených místech menší než 0,25 mm.  
2.2.2. Pr ům ěr válce musí být na všech m ěřených místech v rozmezí ± 1,0 mm specifikované nominální 
hodnoty.  
2.2.3. Dynamometr musí mít systém m ěření času, který se použije p ři ur čování zrychlení a p ři m ěření doby 
dojezdu vozidla/dynamometru. Systém m ěření času musí mít p řesnost nejmén ě ± 0,001 %. Ta se ov ěří 
při po čáte ční instalaci.  
2.2.4. Dynamometr musí mít systém m ěření rychlosti s p řesností nejmén ě ± 0,080 km/h. Ta se ov ěří p ři 
po čáte ční instalaci.  
2.2.5. Dynamometr musí mít dobu odezvy (90 % odezva na zm ěnu stupn ě trak ční síly) kratší než 100 ms p ři 
okamžitých zrychleních, která činí alespo ň 3 m/s  2 . To se ov ěří p ři po čáte ční instalaci a po v ětší údržb ě. 
2.2.6. Základní setrva čnost dynamometru stanoví výrobce dynamometru a potvrdí se na rozmezí ± 0,5 % pro 
každou m ěřenou základní setrva čnost a ± 0,2 % v pom ěru v ůči jakékoli aritmetické pr ům ěrné hodnot ě 
pomocí dynamické derivace ze zkoušek p ři konstantním zrychlení, zpomalení a síle.  
2.2.7. Rychlost válc ů se m ěří p ři frekvenci nejmén ě 1 Hz.  
2.3. Další zvláštní požadavky na vozidlové dynamometry u vozidel, která mají být zkoušena v modu pohon 
čtyř kol (4WD)  
2.3.1. Kontrolní systém 4WD musí být konstruován tak, aby byly p ři zkoušce vozidla v cyklu WLTC spln ěny 
následující požadavky.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/481
 
2.3.1.1. Simulace jízdního zatížení se použije tak, aby provoz v modu 4WD reprodukoval totéž rozložení sil, 
k jakému by došlo, kdyby vozidlo jelo po hladkém, suchém a rovném povrchu vozovky.  
2.3.1.2. P ři po čáte ční instalaci a po v ětší údržb ě musí být dodrženy požadavky bodu 2.3.1.2.1 této díl čí p řílohy 
a bu ď bodu 2.3.1.2.2, nebo bodu 2.3.1.2.3 této díl čí p řílohy. Rozdíl v rychlosti mezi p ředními a zadními 
válci se ur čuje použitím filtru s klouzavým pr ům ěrem 1 sekundy na údaje o rychlosti válce získané p ři 
minimální frekvenci 20 Hz.  
2.3.1.2.1. Rozdíl ve vzdálenosti, kterou ujedou p řední a zadní válce, musí být nižší než 0,2 % vzdálenosti ujeté 
v cyklu WLTC. Absolutní číslo se zahrne do výpo čtu celkového rozdílu vzdálenosti ujeté v cyklu WLTC.  
2.3.1.2.2. Rozdíl ve vzdálenosti, kterou ujedou p řední a zadní válce, musí být nižší než 0,1 m b ěhem jakékoli doby 
o délce 200 ms.  
2.3.1.2.3. Rozdíl v rychlosti u všech rychlostí válc ů musí být v rozmezí +/- 0,16 km/h.  
2.4. Kalibrace vozidlového dynamometru  
2.4.1. Systém m ěření síly  
Přesnost a linearita sníma čů síly musí činit nejmén ě ± 10 N u všech m ěřených p řírůstk ů. To se ov ěří p ři 
po čáte ční instalaci, po v ětší údržb ě a b ěhem 370 dn ů p řed zkoušením.  
2.4.2. Kalibrace parazitních ztrát dynamometru  
Parazitní ztráty dynamometru se m ěří a aktualizují, pokud se jakákoli nam ěřená hodnota odlišuje od 
stávající k řivky ztráty o více než 9,0 N. To se ov ěří p ři po čáte ční instalaci, po v ětší údržb ě a b ěhem 35 
dn ů p řed zkoušením.  
2.4.3. Ov ěření simulace jízdního zatížení bez vozidla  
Výkon dynamometru se ov ěří provedením dojezdové zkoušky v nezatíženém stavu p ři po čáte ční insta ­
laci, po v ětší údržb ě a b ěhem 7 dn ů p řed zkoušením. Aritmetický pr ům ěr chyby dojezdové síly musí být 
v každém bod ě referen ční rychlosti menší než 10 N nebo 2 %, podle toho, která z t ěchto hodnot je v ětší. 
3. Systém řed ění výfukových plyn ů 
3.1. Specifikace systému  
3.1.1. Shrnutí  
3.1.1.1. Použije se systém s řed ěním plného toku výfukových plyn ů. Celkový tok výfukových plyn ů se nep řetržit ě 
ředí okolním vzduchem za řízených podmínek a za použití za řízení pro odb ěr vzork ů s konstantním 
objemem. Je možné použít Venturiho trubice s kritickým proud ěním (CFV) nebo více četné Venturiho 
trubice s kritickým proud ěním s paralelním uspo řádáním, objemové dávkovací čerpadlo (PDP), Venturiho 
trubice s podzvukovým proud ěním (SSV) nebo ultrazvukový pr ůtokom ěr (UFM). M ěří se celkový objem 
sm ěsi výfukového plynu a ředicího vzduchu a pr ůběžn ě se jímá proporcionální vzorek objemu k analýze. 
Množství slou čenin ve výfukových plynech se ur čí z koncentrací vzork ů zkorigovaných tak, aby zohled ­ 
ňovaly koncentrace p říslušných slou čenin v ředicím vzduchu a celkový pr ůtok v pr ůběhu zkoušky.  
3.1.1.2. Systém řed ění výfukových plyn ů se skládá ze spojovací trubky, sm ěšovacího za řízení a ředicího tunelu, 
za řízení ke stabilizaci ředicího vzduchu, sacího za řízení a pr ůtokom ěru. Sondy pro odb ěr vzork ů se 
umístí v ředicím tunelu, jak je specifikováno v bodech 4.1, 4.2 a 4.3 této díl čí p řílohy.  
3.1.1.3. Sm ěšovací za řízení uvedené v bod ě 3.1.1.2 této díl čí p řílohy musí být nádoba, jako je nap říklad nádoba 
znázorn ěná na obrázku A5/3, v níž se výfukové plyny vozidla mísí s ředicím vzduchem tak, aby z místa 
odb ěru vzorku vycházela homogenní sm ěs.CS L 175/482 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2. Obecné požadavky  
3.2.1. Výfukové plyny vozidla se z ředí dostate čným množstvím okolního vzduchu, aby se zabránilo jakékoliv 
kondenzaci vody v systému pro odb ěr vzork ů a systému m ěření za všech podmínek, které mohou 
v pr ůběhu zkoušky nastat.  
3.2.2. V míst ě, kde jsou umíst ěny sondy pro odb ěr vzork ů (viz bod 3.3.3 této díl čí p řílohy), musí být sm ěs 
vzduchu a výfukových plyn ů homogenní. Sondy pro odb ěr vzork ů musí odebírat reprezentativní vzorky 
zřed ěných výfukových plyn ů. 
3.2.3. Systém musí umož ňovat m ěření celkového objemu z řed ěných výfukových plyn ů. 
3.2.4. Systém pro odb ěr vzork ů musí být plynot ěsný. Konstrukce systému pro odb ěr vzork ů s prom ěnlivým 
řed ěním a materiály použité p ři jeho konstrukci musí být takové, aby neovlivnily koncentraci jakékoli 
slou čeniny ve z řed ěných výfukových plynech. Pokud jakákoliv sou část systému (vým ěník tepla, cyklo ­
nový odlu čova č, sací za řízení atd.) m ění koncentraci jakékoli slou čeniny výfukových plyn ů a systema ­
tickou chybu nelze opravit, musí se vzorek pro tuto slou čeninu odebírat p řed takovou sou částí.  
3.2.5. Všechny části ředicího systému, které jsou ve styku se surovým nebo se z řed ěným výfukovým plynem, 
musí být konstruovány tak, aby se minimalizovalo usazování částic nebo pevných částic nebo jejich 
zm ěny. Všechny části musí být z elektricky vodivých materiál ů, které nereagují se složkami výfukového 
plynu, a musí být elektricky uzemn ěny, aby se zabránilo elektrostatickým ú čink ům. 
3.2.6. Pokud je vozidlo, které se má zkoušet, vybaveno výfukovým potrubím o více v ětvích, musí být jejich 
spojovací trubky p řipojeny co možno nejblíže k vozidlu, aniž by to p řitom nep řízniv ě ovlivnilo jejich 
funkci.  
3.3. Zvláštní požadavky  
3.3.1. Napojení na výfuk vozidla  
3.3.1.1. Za čátek spojovací trubky je koncem výfuku. Konec spojovací trubky je místem odb ěru nebo prvním 
místem řed ění. 
U konfigurací s vícero výfuky, kdy jsou všechny výfuky propojeny, se za za čátek spojovací trubky 
považuje poslední spoj, od n ějž jsou všechny výfuky propojeny. V tomto p řípad ě m ůže a nemusí být 
trubka mezi koncem výfuku a za čátkem spojovací trubky izolována nebo vyh řívána.  
3.3.1.2. Spojovací trubka mezi vozidlem a ředicím systémem musí být navržena tak, aby se minimalizovaly 
tepelné ztráty.  
3.3.1.3. Spojovací trubka musí spl ňovat tyto požadavky:  
a) musí být kratší než 3,6 metru, nebo kratší než 6,1 metru v p řípad ě, že je tepeln ě izolována. Její 
vnit řní pr ům ěr nesmí p řekro čit 105 mm; izola ční materiály musí mít tlouš ťku nejmén ě 25 mm 
a tepelná vodivost nesmí p řekro čit 0,1 W/m  –1 K –1 při teplot ě 400 °C. Trubku lze p řípadn ě zah řát 
na teplotu vyšší než rosný bod. Toto lze považovat za dosažené, pokud je trubka zah řáta na teplotu 
70 °C;  
b) nesmí m ěnit statický tlak u vyúst ění výfukových trubek zkoušeného vozidla o více než ± 0,75 kPa p ři 
50 km/h, nebo po dobu trvání zkoušky o více než ± 1,25 kPa vzhledem ke statickým tlak ům 
nam ěřeným, když k výfukovým potrubím vozidla není nic p řipojeno. Tlak musí být m ěřen na 
konci výfukové trubky nebo v jejím prodloužení o stejném pr ům ěru, a to co nejblíže konci výfuku. 
Pokud výrobce písemnou žádostí p ředloženou schvalovacímu orgánu zd ůvodní pot řebu užšího 
rozmezí dovolené odchylky, lze použít systémy pro odb ěr vzork ů schopné udržovat statický tlak 
v rozmezí ± 0,25 kPa;  
c) žádná sou část spojovací trubky nesmí být vyrobena z materiálu, který by mohl ovlivnit plynné nebo 
pevné složení výfukového plynu. Aby se zabránilo tvorb ě jakýchkoli částic z elastomerových konek ­
tor ů, musí být použité elastomery tepeln ě co nejstabiln ější a musí být co nejmén ě vystaveny styku 
s výfukovým plynem. K propojení mezi výfukem vozidla a propojovací trubkou se doporu čuje nepo ­
užívat elastomerové konektory.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/483
 
3.3.2. Stabilizace ředicího vzduchu  
3.3.2.1. Ředicí vzduch použitý k primárnímu řed ění výfukového plynu v tunelu CVS musí projít médiem, které je 
schopno zachytit ≤ 99,95 % částic o velikosti, která nejvíce proniká materiálem filtru, nebo filtrem 
nejmén ě t řídy H13 podle normy EN 1822:2009. To odpovídá specifikaci filtr ů s vysokou ú činností 
zachycování pevných částic ze vzduchu (High Efficiency Particulate Air, HEPA). Ředicí vzduch lze 
případn ě pro čistit pomocí pr ůchodu p řes aktivní uhlí ješt ě p řed pr ůchodem filtrem HEPA. Doporu čuje 
se vložit dopl ňkový hrubý filtr částic p řed filtr HEPA a za čisti č s aktivním uhlím, je-li použit.  
3.3.2.2. Na žádost výrobce vozidla lze podle osv ědčené technické praxe odebrat vzorek ředicího vzduchu za 
účelem ur čení podílu tunelu na objemu částic a pevných částic pozadí, který se pak m ůže ode číst od 
hodnot zm ěřených ve z řed ěném výfukovém plynu. Viz bod 1.2.1.3 díl čí p řílohy 6.  
3.3.3. Ředicí tunel  
3.3.3.1. Je t řeba zajistit, aby se výfukové plyny z vozidla mohly promíchat s ředicím vzduchem. Lze použít 
sm ěšovací za řízení.  
3.3.3.2. Homogennost sm ěsi v kterémkoliv míst ě p říčného pr ůřezu v míst ě sondy pro odb ěr vzork ů nesmí 
kolísat o více než ± 2 % od aritmetického pr ům ěru hodnot nam ěřených v nejmén ě p ěti bodech umís ­
těných ve stejných vzdálenostech na pr ům ěru proud ění plynu.  
3.3.3.3.. K odb ěru vzork ů emisí za ú čelem stanovení PM a PN se musí použít ředicí tunel, který:  
a) má podobu rovné trubky z elektricky vodivého materiálu, jež je uzemn ěna; 
b) vytvá ří turbulentní pr ůtok (Reynoldsovo číslo ≥ 4 000) a musí být dostate čně dlouhý, aby se 
výfukové plyny a ředicí vzduch úpln ě promísily;  
c) má pr ům ěr alespo ň 200 mm;  
d) m ůže být izolován a/nebo vyh říván.  
3.3.4. Sací za řízení  
3.3.4.1. Toto za řízení m ůže mít ur čitý rozsah pevných rychlostí, aby se zabezpe čil pr ůtok dostate čný k zabrán ění 
kondenzace vody. Takového výsledku se docílí, je-li pr ůtok:  
a) bu ď dvakrát vyšší než maximální pr ůtok výfukových plyn ů vznikajících p ři zrychleních jízdního 
cyklu; nebo  
b) dostate čný k tomu, aby ve vaku pro jímání vzork ů se z řed ěnými výfukovými plyny zajistil koncen ­
traci CO  2 menší než 3 % objemových u benzinu a motorové nafty, menší než 2,2 % objemových 
u LPG a menší než 1,5 % objemových v p řípad ě NG/biomethanu.  
3.3.4.2. Dodržení požadavk ů bodu 3.3.4.1 této díl čí p řílohy nemusí být nutné, pokud je systém CVS konstru ­
ován tak, aby bránil kondenzaci t ěmito technikami (nebo jejich kombinací):  
a) snížení obsahu vody v ředicím vzduchu (vysoušení ředicího vzduchu);  
b) zah řátí ředicího vzduchu z CVS a všech sou částí až k za řízení pro m ěření pr ůtoku z řed ěného výfuko ­
vého plynu a p řípadn ě k systému vak ů k jímání vzork ů v četn ě vak ů k jímání vzork ů a rovn ěž systému 
pro m ěření koncentrací ve vacích.  
V t ěchto p řípadech musí být volba pr ůtoku CVS pro zkoušku od ůvodn ěna prokázáním toho, že 
v žádném bod ě systému CVS, vak ů k jímání vzork ů nebo analytického systému nem ůže dojít ke konden ­
zaci vody.CS L 175/484 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.3.5. M ěření objemu v primárním ředicím systému  
3.3.5.1. Metoda m ěření celkového objemu z řed ěných výfukových plyn ů obsažených v systému odb ěru vzork ů 
s konstantním objemem musí být taková, aby p řesnost m ěření byla ± 2 % za všech provozních 
podmínek. Pokud za řízení nem ůže v m ěřicím bodu vyrovnávat kolísání teploty sm ěsi výfukových 
plyn ů a ředicího vzduchu, musí se použít vým ěník tepla k udržení teploty na hodnot ě dané provozní 
teploty s dovolenou odchylkou ± 6 °C pro PDP CVS, ± 11 °C pro CFV CVS, ± 6 °C pro UFM CVS a 
± 11 °C pro SSV CVS.  
3.3.5.2. V p řípad ě pot řeby lze k ochran ě za řízení pro m ěření objemu použít ur čitou formu ochrany, nap ř. 
cyklonový odlu čova č, proudový filtr atd.  
3.3.5.3. Sníma č teploty se montuje bezprost ředn ě p řed za řízením pro m ěření objemu. Tento sníma č teploty musí 
mít p řesnost ± 1 °C a časovou odezvu 0,1 sekundy p ři 62 % zm ěny dané teploty (hodnota m ěřená 
v silikonovém oleji).  
3.3.5.4. Rozdíl tlaku od atmosférického tlaku se m ěří p řed za řízením pro m ěření objemu, a je-li t řeba, i za ním.  
3.3.5.5. Tlak se b ěhem zkoušky m ěří s p řesností ± 0,4 kPa. Viz tabulka A5/5.  
3.3.6. Popis doporu čeného systému  
Obrázek A5/3 je schematickým znázorn ěním systém ů řed ění výfukových plyn ů, které spl ňují požadavky 
této díl čí p řílohy.  
Doporu čují se tyto sou části:  
a) filtr ředicího vzduchu, který m ůže být v p řípad ě pot řeby p ředeh říván. Tento filtr se skládá z násle ­
dujících filtr ů v tomto po řadí: volitelný filtr s aktivním uhlím (na p řívodu) a filtr HEPA na výstupu. 
Doporu čuje se vložit dopl ňkový hrubý filtr částic p řed filtr HEPA a za filtr s aktivním uhlím, je-li 
použit. Ú čelem filtru s aktivním uhlím je snížit a ustálit koncentrace uhlovodík ů v emisích z okolí 
v ředicím vzduchu;  
b) spojovací trubka, kterou se p řivádí výfukový plyn vozidla do ředicího tunelu;  
c) p řípadn ě vým ěník tepla popsaný v bod ě 3.3.5.1 této díl čí p řílohy;  
d) sm ěšovací za řízení, v n ěmž se homogenn ě mísí výfukový plyn s ředicím vzduchem a které lze umístit 
těsn ě k vozidlu, aby se minimalizovala délka spojovací trubky;  
e) ředicí tunel, z n ěhož se odebírají vzorky pevných částic a částic;  
f) v p řípad ě pot řeby lze k ochran ě m ěřicího systému použít ur čitou formu ochrany, nap ř. cyklonový 
odlu čova č, proudový filtr atd.;  
g) sací za řízení o dostate čném výkonu ke zvládnutí celkového objemu z řed ěných výfukových plyn ů. 
Není podstatné, zda se za řízení p řesn ě shoduje s t ěmito nákresy. K získání dalších informací a slad ění 
funkcí jednotlivých částí systému lze použít p řídavné části, jako jsou p řístroje, ventily, solenoidy a spí ­
na če.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/485
 
Obrázek A5/3  
Systém řed ění výfukových plyn ů
 
3.3.6.1. Objemové dávkovací čerpadlo (PDP)  
3.3.6.1.1. Systém s řed ěním plného toku výfukových plyn ů s objemovým dávkovacím čerpadlem (PDP) spl ňuje 
požadavky této díl čí p řílohy tím, že m ěří pr ůtok plynu procházejícího čerpadlem p ři konstantní teplot ě 
a p ři konstantním tlaku. Celkový objem je m ěřen po čtem otá ček zkalibrovaného objemového dávkova ­
cího čerpadla. P řim ěřeného objemu vzorku se dosáhne odb ěrem pomocí čerpadla, pr ůtokom ěru a regu ­
lačního pr ůtokového ventilu p ři konstantním pr ůtoku.  
3.3.6.2. Venturiho trubice s kritickým proud ěním (CFV)  
3.3.6.2.1. Použití CFV pro systém s řed ěním plného toku výfukových plyn ů vychází z princip ů mechaniky 
proud ění v oblasti kritického proud ění. Prom ěnná rychlost proud ění sm ěsi ředicího vzduchu a výfuko ­
vých plyn ů je udržována na rychlosti zvuku, která je p římo úm ěrná druhé odmocnin ě teploty plyn ů. 
Pr ůtok je po celou dobu zkoušky plynule sledován, vypo čítáván a integrován.  
3.3.6.2.2. Použití další Venturiho trubice s kritickým proud ěním k odb ěru vzork ů zajiš ťuje proporcionalitu vzork ů 
plyn ů odebíraných z ředicího tunelu. Protože tlak i teplota jsou na vstupech k ob ěma Venturiho trubicím 
shodné, je objem pr ůtoku plyn ů odvád ěných k odb ěru úm ěrný celkovému objemu vytvá řené sm ěsi 
zřed ěných výfukových plyn ů, a tím jsou spln ěny požadavky této díl čí p řílohy.  
3.3.6.2.3. M ěřicí Venturiho trubice s kritickým proud ěním (CFV) m ěří objemový pr ůtok z řed ěných výfukových 
plyn ů. 
3.3.6.3. Venturiho trubice s podzvukovým proud ěním (SSV)  
3.3.6.3.1. Použití SSV (obrázek A5/4) pro systém s řed ěním plného toku výfukových plyn ů vychází z princip ů 
mechaniky proud ění. Prom ěnná rychlost proud ění sm ěsi ředicího vzduchu a výfukových plyn ů je udržo ­
vána na podzvukové rychlosti, která se vypo čítá z fyzických rozm ěrů Venturiho trubice s podzvukovým 
proud ěním a m ěření absolutní teploty (T) a tlaku (P) na vstupu Venturiho trubice a tlaku v hrdle Ventu ­
riho trubice. Pr ůtok je po celou dobu zkoušky plynule sledován, vypo čítáván a integrován.  
3.3.6.3.2. SSV m ěří objemový pr ůtok z řed ěných výfukových plyn ů.CS L 175/486 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/4  
Schematické vyobrazení Venturiho trubice s podzvukovým proud ěním (SSV)
  
3.3.6.4. Ultrazvukový pr ůtokom ěr (UFM)  
3.3.6.4.1. Ultrazvukový pr ůtokom ěr (UFM) m ěří rychlost z řed ěných výfukových plyn ů v potrubí CVS s použitím 
principu detekce ultrazvukového proud ění prost řednictvím jednoho nebo n ěkolika pár ů ultrazvukových 
vysíla čů/p řijíma čů namontovaných uvnit ř trubky, jak je znázorn ěno na obrázku A5/5. Rychlost pr ůtoku 
plynu je ur čena rozdílem v čase, který ultrazvukový signál pot řebuje k tomu, aby dorazil od vysíla če 
k p řijíma či ve sm ěru proti proudu a ve sm ěru po proudu. Rychlost plynu se p řevede na standardní 
objemový pr ůtok s použitím kalibra čního faktoru na pr ům ěr trubky s korekcí o reálný čas na teplotu 
zřed ěného výfukového plynu a absolutní tlak.  
3.3.6.4.2. Sou části systému zahrnují:  
a) sací za řízení vybavené ovláda čem rychlosti, pr ůtokovým ventilem nebo jinou metodou pro nastavení 
pr ůtoku CVS a rovn ěž pro udržení konstantního objemového pr ůtoku za standardních podmínek;  
b) UFM;  
c) za řízení k m ěření teploty a tlaku, T a P, nutné pro korekci pr ůtoku;  
d) nepovinný vým ěník tepla pro kontrolu teploty z řed ěných výfukových plyn ů do UFM. Pokud je 
vým ěník tepla instalován, musí být schopen kontrolovat teplotu z řed ěných výfukových plyn ů až 
po teplotu specifikovanou v bod ě 3.3.5.1 této díl čí p řílohy. Po celou dobu zkoušky musí být teplota 
sm ěsi vzduch / výfukový plyn m ěřená v bodu bezprost ředn ě p řed sacím za řízením v rozmezí ± 6 °C 
aritmetického pr ům ěru provozní teploty v pr ůběhu zkoušky.  
Obrázek A5/5  
Schematické vyobrazení ultrazvukového pr ůtokom ěru (UFM)
  
3.3.6.4.3. Na konstrukci a použití CVS typu UFM se použijí tyto podmínky:  
a) rychlost z řed ěného výfukového plynu musí udávat Reynoldsovo číslo vyšší než 4 000, aby bylo 
možné udržovat konzistentní turbulentní pr ůtok p řed ultrazvukovým pr ůtokom ěrem;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/487
 
b) ultrazvukový pr ůtokom ěr musí být instalován v trubce o konstantním pr ům ěru a délce 10krát v ětší, 
než je vnit řní pr ům ěr p řed oblastí m ěření, a 5krát v ětší, než je pr ům ěr za oblastí m ěření; 
c) sníma č teploty (T) z řed ěného výfukového plynu musí být instalován bezprost ředn ě p řed ultrazvu ­
kovým pr ůtokom ěrem. Tento sníma č musí mít p řesnost ± 1 °C a časovou odezvu 0,1 sekundy p ři 
62 % zm ěny dané teploty (hodnota m ěřená v silikonovém oleji);  
d) absolutní tlak (P) z řed ěného výfukového plynu se m ěří bezprost ředn ě p řed ultrazvukovým pr ůtoko ­
m ěrem v rozmezí ± 0,3 kPa;  
e) pokud není p řed ultrazvukovým pr ůtokom ěrem instalován vým ěník tepla, pr ůtok z řed ěného výfuko ­
vého plynu, korigovaný o b ěžné podmínky, musí být v pr ůběhu zkoušky udržován na konstantní 
úrovni. Toho lze dosáhnout pomocí ovláda če sacího za řízení, pr ůtokového ventilu nebo jinou meto ­
dou.  
3.4. Postup kalibrace systému CVS  
3.4.1. Obecné požadavky  
3.4.1.1. Systém CVS se kalibruje p řesným pr ůtokom ěrem a omezova čem pr ůtoku a v intervalech uvedených 
v tabulce A5/4. Pr ůtok systémem se m ěří p ři r ůzných hodnotách tlaku a řídicí parametry systému se 
m ěří a vztahují k pr ůtok ům. Za řízení k m ěření pr ůtoku (nap ř. kalibrovaná Venturiho trubice, kalibrovaný 
laminární pr ůtokom ěr (LFE), kalibrovaný turbinový pr ůtokom ěr) musí být dynamické a vhodné pro 
vysoké pr ůtokové rychlosti, jaké se vyskytují p ři zkoušení za použití systému odb ěru vzork ů s kon ­
stantním objemem. Za řízení musí mít p řesnost ov ěřenou podle národní nebo mezinárodní normy.  
3.4.1.2. Následující body popisují metody kalibrace za řízení PDP, CFV, SSV a UFM s použitím pr ůtokom ěrů 
laminárního proud ění, což poskytuje požadovanou p řesnost zárove ň se statistickým ov ěřením platnosti 
kalibrace.  
3.4.2. Kalibrace objemového dávkovacího čerpadla (PDP)  
3.4.2.1. Následující postup kalibrace popisuje vybavení, zkušební sestavu a r ůzné parametry, které jsou m ěřeny 
při stanovování pr ůtoku čerpadla CVS. Všechny parametry čerpadla se m ěří sou časn ě s parametry 
pr ůtokom ěru, který je spojen v sérii s čerpadlem. Vypo čtený pr ůtok (vyjád řený v m  3 /min na vstupu 
čerpadla pro m ěřený absolutní tlak a teplotu) potom musí být znázorn ěn ve vztahu ke korela ční funkci, 
která zahrnuje relevantní parametry čerpadla. Poté se ur čí lineární rovnice vztahu mezi pr ůtokem 
čerpadla a korela ční funkcí. V p řípad ě, že CVS má vícerychlostní pohon, musí se kalibrace provést pro 
každý z použitých rychlostních rozsah ů. 
3.4.2.2. Tento kalibra ční postup je založen na m ěření absolutních hodnot parametr ů čerpadla a pr ůtokom ěru, 
které mají vztah k pr ůtoku v každém bod ě. Pro zajišt ění p řesnosti a plynulosti kalibra ční k řivky musí být 
dodrženy tyto podmínky:  
3.4.2.2.1. Tlaky čerpadla se musí m ěřit v p řípojkách na samotném čerpadle, nikoliv ve vn ějším potrubí na vstupu 
a výstupu čerpadla. Tlakové p řípojky, které jsou montovány naho ře a dole na st řednici čelní desky 
pohonu čerpadla, jsou vystaveny skute čným tlak ům panujícím uvnit ř čerpadla, a umož ňují tedy zjistit 
absolutní rozdíly tlak ů. 
3.4.2.2.2. V pr ůběhu kalibrace se musí udržovat stabilní teplota. Pr ůtokom ěr laminárního proud ění je citlivý na 
kolísání vstupní teploty, která zp ůsobují rozptyl m ěřených hodnot. Postupné zm ěny teploty v rozmezí ± 
1 °C jsou p řijatelné, pokud nastávají v period ě o více minutách.  
3.4.2.2.3. Všechny spoje mezi pr ůtokom ěrem a čerpadlem systému CVS musí být t ěsné.  
3.4.2.3. K výpo čtu pr ůtoku z kalibra ční rovnice se p ři zkoušce výfukových emisí použijí nam ěřené parametry 
čerpadla.CS L 175/488 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.4.2.4. Na obrázku A5/6 této díl čí p řílohy je znázorn ěn p říklad kalibra čního uspo řádání. Odchylky jsou 
přípustné za podmínky, že je schválí schvalovací orgán s tím, že mají srovnatelnou p řesnost. Použije- 
li se uspo řádání znázorn ěné na obrázku A5/6, musí být následující údaje v t ěchto rozmezích:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa  
teplota okolí T ± 0,2 K  
teplota vzduchu na vstupu do LFE, ETI ± 0,15 K  
podtlak p řed LFE, EPI ± 0,01 kPa  
pokles tlaku v trubici LFE, EDP ± 0,0015 kPa  
teplota vzduchu na vstupu čerpadla CVS, PTI ± 0,2 K  
teplota vzduchu na výstupu čerpadla CVS, PTO ± 0,2 K  
podtlak na vstupu čerpadla CVS, PPI ± 0,22 kPa  
tlaková výška na výstupu čerpadla CVS, PPO ± 0,22 kPa  
otá čky čerpadla v pr ůběhu zkušební periody n ± 1 min  –1 
doba trvání každé periody (nejmén ě 250 s), t ± 0,1 s  
Obrázek A5/6  
Uspo řádání pro kalibraci systému PDP
  
3.4.2.5. Po propojení systému podle obrázku A5/6 se omezova č pr ůtoku nastaví do zcela otev řené polohy a p řed 
zahájením kalibrace se čerpadlo CVS nechá b ěžet 20 minut v poloze úplného otev ření. 
3.4.2.5.1. Pro p řírůstky podtlaku na vstupu čerpadla (vždy p řibližn ě o 1 kPa) se částe čně p řivírá odporový ventil, 
což umožní celkovou kalibraci nejmén ě v šesti bodech m ěření. P řed opakovaným záznamem údaj ů je 
třeba systém nechat stabilizovat po dobu t ří minut.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/489
 
3.4.2.5.2. Z dat pr ůtokom ěru se s pomocí výrobcem p ředepsaných metod vypo čte v každém zkušebním bod ě 
pr ůtok vzduchu Q  s v m  3 /min (za b ěžných podmínek).  
3.4.2.5.3. Tento pr ůtok se následn ě p řepo čte na pr ůtok čerpadla V  0 v m  3 /ot. p ři absolutní teplot ě a absolutním 
tlaku na vstupu čerpadla,  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
kde:  
V 0 je pr ůtok čerpadla p ři T  p a P  p , m  3 /ot.;  
Q s je pr ůtok vzduchu p ři 101,325 kPa a 273,15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p je teplota na vstupu čerpadla v kelvinech (K);  
P p je absolutní tlak na vstupu čerpadla v kPa;  
n jsou otá čky čerpadla v min  –1 . 
3.4.2.5.4. Aby se kompenzovalo vzájemné p ůsobení otá ček čerpadla, kolísání tlaku v čerpadle a skluz čerpadla, 
vypo čte se korela ční funkce x  0 mezi otá čkami čerpadla n, rozdílem tlak ů mezi vstupem a výstupem 
čerpadla a absolutním tlakem na výstupu čerpadla s použitím této rovnice:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kde:  
x 0 je korela ční funkce;  
ΔP p je rozdíl tlaku mezi vstupem a výstupem čerpadla, kPa;  
P e absolutní výstupní tlak (PPO + P  b ), kPa.  
Lineární úpravou metodou nejmenších čtverc ů se odvodí kalibra ční rovnice, které mají tuto podobu:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kde B a M jsou sklonem a A a D  0 jsou pr ůse číky p římek.  
3.4.2.6. Systém CVS, který má více rychlostí, musí být kalibrován pro každou použitou rychlost. Kalibra ční 
křivky pro tyto rozsahy musí být p řibližn ě rovnob ěžné a hodnoty pr ůse číku D  0 se musí zv ětšovat 
s poklesem rozsahu pr ůtoku čerpadla.  
3.4.2.7. Hodnoty vypo čtené pomocí uvedené rovnice se mohou lišit maximáln ě o 0,5 % od zm ěřené hodnoty V  0 . 
Hodnoty M jsou u r ůzných čerpadel odlišné. Kalibraci je nutné provést p ři po čáte ční instalaci a po v ětší 
údržb ě.CS L 175/490 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.4.3. Kalibrace Venturiho trubice s kritickým proud ěním (CFV)  
3.4.3.1. Kalibrace CFV je založena na rovnici pro kritické proud ění Venturiho trubicí:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kde:  
Q s je pr ůtok v m  3 /min;  
K v je kalibra ční koeficient;  
P je absolutní tlak v kPa;  
T je absolutní teplota v kelvinech (K).  
Pr ůtok plynu je funkcí vstupního tlaku a teploty.  
Postup kalibrace popsaný v bodech 3.4.3.2 až 3.4.3.3.3.4 této díl čí p řílohy stanoví hodnotu kalibra čního 
koeficientu p ři nam ěřených hodnotách tlaku, teploty a pr ůtoku vzduchu.  
3.4.3.2. P ři m ěřeních pro kalibraci pr ůtoku Venturiho trubice s kritickým proud ěním musí mít níže uvedené 
veli činy následující p řesnost:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa,  
teplota vzduchu na vstupu LFE, pr ůtokom ěr, ETI ± 0,15 K,  
podtlak p řed LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
pokles tlaku v trubici LFE, EDP ± 0,0015 kPa,  
pr ůtok vzduchu, Q  s ± 0,5 %,  
podtlak na vstupu CFV, PPI ± 0,02 kPa,  
teplota na vstupu Venturiho trubice T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Za řízení se sestaví podle obrázku A5/7 a ov ěří se na t ěsnost. Jakákoliv net ěsnost mezi za řízením pro 
m ěření pr ůtoku a Venturiho trubicí s kritickým proud ěním vážn ě ovliv ňuje p řesnost kalibrace, a proto je 
třeba jí zabránit.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/491
 
Obrázek A5/7  
Uspo řádání pro kalibraci CFV
  
3.4.3.3.1. Omezova č pr ůtoku se nastaví do polohy „otev řeno“, spustí se sací za řízení a systém se nechá ustálit. 
Shromáždí se údaje ze všech p řístroj ů. 
3.4.3.3.2. Zm ění se nastavení omezova če pr ůtoku a zm ěří se alespo ň osm hodnot v rozsahu kritického proud ění. 
3.4.3.3.3. Údaje zaznamenané p ři kalibraci se použijí v následujícím výpo čtu: 
3.4.3.3.3.1. Pr ůtok vzduchu (Q  s ) se v každém zkušebním bodu vypo čte z údaj ů pr ůtokom ěru podle metody p řede ­
psané výrobcem.  
Pro každý zkušební bod se vypo čtou hodnoty kalibra čního koeficientu podle rovnice:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kde:  
Q s je pr ůtok v m  3 /min p ři 273,15 K (0 °C) a 101,325, kPa;  
T v je teplota na vstupu Venturiho trubice v kelvinech (K);  
P v je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa.CS L 175/492 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2. K řivka K  v je funkcí tlaku P  v na vstupu Venturiho trubice. P ři pr ůtoku rychlostí zvuku bude mít K  v 
pom ěrn ě konstantní hodnotu. P ři poklesu tlaku (zvýšení podtlaku) se Venturiho trubice uvolní a hodnota 
K v se zmenší. Tyto hodnoty K  v se nesmí použít pro další výpo čty. 
3.4.3.3.3.3. Aritmetický pr ům ěr hodnoty K  v a sm ěrodatná odchylka se vypo čtou pro nejmén ě osm bod ů v kritické 
oblasti.  
3.4.3.3.3.4. Pokud sm ěrodatná odchylka p řesahuje 0,3 % aritmetického pr ům ěru hodnoty K  v , provede se oprava.  
3.4.4. Kalibrace podzvukové Venturiho trubice (SSV)  
3.4.4.1. Kalibrace SSV vychází z rovnice pro podzvukové proud ění Venturiho trubicí. Pr ůtok plynu je funkcí 
vstupního tlaku a teploty a poklesu tlaku mezi vstupem a hrdlem SVV.  
3.4.4.2. Analýza údaj ů 
3.4.4.2.1. Pr ůtok vzduchu (Q  ssv ) p ři každém nastavení škrcení (nejmén ě 16 nastavení) se vypo čte v m  3 /s z údaj ů 
pr ůtokom ěru s použitím postupu p ředepsaného výrobcem. Koeficient výtoku C  d se vypo čte z kalibra č­
ních údaj ů pro každé nastavení s použitím této rovnice:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
kde:  
Q SSV je pr ůtok vzduchu p ři b ěžných podmínkách (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T je teplota na vstupu Venturiho trubice v kelvinech (K);  
d V je pr ům ěr hrdla SSV, m;  
r p je pom ěr tlaku v hrdle SSV k absolutnímu statickému na vstupu,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D je pom ěr pr ům ěru hrdla SSV d  V k vnit řnímu pr ům ěru p řívodní trubky D;  
C d je koeficient pr ůtoku SSV;  
p p je absolutní tlak na vstupu do Venturiho trubice, kPa.  
Ke stanovení rozsahu podzvukového proud ění se k řivka C  d znázorní jako funkce Reynoldsova čísla Re 
u hrdla SSV. Hodnota Reynoldsova čísla u hrdla SSV se vypo čte podle této rovnice:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
kde:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 je 25,55152 v SI,A  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/493
 
Q ssv je pr ůtok vzduchu p ři b ěžných podmínkách (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v je pr ům ěr hrdla SSV, m;  
μ je absolutní nebo dynamická viskozita plynu, kg/ms;  
b je 1,458 × 10  6 (empirická konstanta), kg/ms K  0.5 ; 
S je 110,4 (empirická konstanta), v kelvinech (K).  
3.4.4.2.2. Vzhledem k tomu, že Q  SSV je údajem pot řebným pro rovnici k výpo čtu Re, musí výpo čty za čít s po čá­
tečním odhadem hodnoty pro Q  SSV nebo C  d kalibra ční Venturiho trubice a musí se opakovat tak dlouho, 
dokud Q  SSV nekonverguje. Konvergen ční metoda musí mít p řesnost 0,1 % nebo vyšší.  
3.4.4.2.3. Nejmén ě u šestnácti bod ů v oblasti podzvukového proud ění se vypo čtené hodnoty C  d z výsledné rovnice 
pro p řizp ůsobení kalibra ční k řivky nesmí odchylovat od m ěřených hodnot C  d o více než ± 0,5 % 
u každého kalibra čního bodu.  
3.4.5. Kalibrace ultrazvukového pr ůtokom ěru (UFM)  
3.4.5.1. UFM se kalibruje podle vhodného referen čního pr ůtokom ěru. 
3.4.5.2. UFM se kalibruje v konfiguraci CVS, která se použije na zkušebním stanovišti (potrubí se z řed ěným 
výfukovým plynem, sací za řízení) a ov ěří se na t ěsnost. Viz obrázek A5/8.  
3.4.5.3. Instaluje se p ředeh říva č za ú čelem úpravy kalibra čního pr ůtoku v p řípad ě, že systém UFM nezahrnuje 
vým ěník tepla.  
3.4.5.4. Pro každé nastavení pr ůtoku CVS, které bude použito, musí být provedena kalibrace p ři teplotách 
v rozmezí od pokojové temploty až po maximální teplotu, které bude dosaženo p ři zkou čce vozidla.  
3.4.5.5. P ři kalibraci elektronických částí systému UFM (sníma če teploty (T) a tlaku (P)) se použije postup 
doporu čený výrobcem.  
3.4.5.6. Jsou požadována m ěření pro kalibraci pr ůtoku ultrazvukového pr ůtokom ěru a níže uvedené veli činy (v 
případ ě, že se použije laminární pr ůtokom ěr) musí mít následující p řesnost:  
barometrický tlak (korigovaný) P  b ± 0,03 kPa,  
teplota vzduchu na vstupu LFE, pr ůtokom ěr, ETI ± 0,15 K,  
podtlak p řed LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
pokles tlaku v trubici LFE (EDP) ± 0,0015 kPa,  
pr ůtok vzduchu Q  s ± 0,5 %,  
podtlak na vstupu UFM P  act ± 0,02 kPa,  
teplota na vstupu UFM T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Postup  
3.4.5.7.1. Za řízení se sestaví podle obrázku A5/8 a ov ěří se na t ěsnost. Jakákoliv net ěsnost mezi za řízením pro 
m ěření pr ůtoku a UFM vážn ě ovliv ňuje p řesnost kalibrace.CS L 175/494 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/8  
Uspo řádání pro kalibraci UFM T act
 
3.4.5.7.2. Sací za řízení se uvede do provozu. Jeho otá čky a/nebo poloha pr ůtokového ventilu se upraví tak, aby 
zajiš ťovaly nastavený pr ůtok pro ú čely ov ěření, a systém se stabilizuje. Shromáždí se údaje ze všech 
přístroj ů. 
3.4.5.7.3. U systém ů UFM bez vým ěníku tepla se p ředeh říva č provozuje tak, aby zvýšil teplotu kalibra čního 
vzduchu, umožnil stabilizaci a záznam údaj ů ze všech p řístroj ů. Teplota se zvyšuje v rozumných inter ­
valech, dokud není dosažena maximální teplota výfukového plynu o čekávaná v pr ůběhu zkoušky emisí.  
3.4.5.7.4. P ředeh říva č se poté vypne a otá čky sacího za řízení a/nebo pr ůtokový ventil se upraví pro další nastavení 
pr ůtoku, které bude použito pro zkoušení emisí vozidla, a poté se sled kalibrace zopakuje.  
3.4.5.8. Údaje zaznamenané p ři kalibraci se použijí v následujících výpo čtech. Pr ůtok vzduchu (Q  s ) se v každém 
zkušebním bodu vypo čte z údaj ů pr ůtokom ěru podle metody p ředepsané výrobcem. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kde:  
Q s je pr ůtok vzduchu p ři b ěžných podmínkách (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  je pr ůtok vzduchu kalibra čního pr ůtokom ěru p ři b ěžných podmínkách (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
K v je kalibra ční koeficient.  
U systém ů UFM s vým ěníkem tepla se K  v vynese jako funkce T  act . 
Maximální odchylka v K  v nesmí p řekro čit 0,3 % hodnoty aritmetického pr ům ěru K  v všech m ěření 
provedených p ři rozdílných teplotách.  
3.5. Postup ov ěření systému  
3.5.1. Obecné požadavky  
3.5.1.1. Celková p řesnost systému pro odb ěr vzork ů CVS a analytického systému se stanoví tak, že se zavede 
známá hmotnost ur čité plynné emisní slou čeniny do systému za jeho činnosti za podmínek jako p ři 
běžné zkoušce a poté se analyzuje a vypo čte hmotnost plynných emisních slou čenin podle rovnic 
uvedených v díl čí p říloze 7. Je známo, že metoda CFO popsaná v bod ě 3.5.1.1.1 této díl čí p řílohy 
i gravimetrická metoda popsaná v bod ě 3.5.1.1.2 této díl čí p řílohy zajiš ťují dostate čnou p řesnost.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/495
 
Maximální dovolená odchylka mezi množstvím p řivád ěného plynu a množstvím m ěřeného plynu je 2 %.  
3.5.1.1.1. Metoda CFO – m ěření pomocí clony s kritickým proud ěním  
Metoda CFO m ěří konstantní pr ůtok čistého plynu (CO, CO  2 nebo C  3 H 8 ) pomocí za řízení s clonou 
s kritickým proud ěním.  
3.5.1.1.1.1. Známá hmotnost čistého oxidu uhelnatého, oxidu uhli čitého nebo propanu se vpustí do systému CVS 
kalibrovanou clonou s kritickým proud ěním. Je-li vstupní tlak dostate čně vysoký, potom pr ůtok q, který 
se p řivírá pomocí clony s kritickým proud ěním, je nezávislý na výstupním tlaku clony (kritickém 
proud ění). Systém CVS musí být v činnosti jako p ři b ěžné zkoušce emisí výfukových plyn ů a je t řeba 
nechat uplynout dostate čnou dobu pro následnou analýzu. Plyn nashromážd ěný ve vaku pro jímání 
vzork ů se analyzuje pomocí obvyklého za řízení (bod 4.1 této díl čí p řílohy) a výsledky se porovnají 
s koncentrací ve známých vzorcích plyn ů. Pokud vznikne odchylka v ětší než 2 %, musí být zjišt ěna 
a odstran ěna p říčina chybné funkce.  
3.5.1.1.2. Gravimetrická metoda  
Gravimetrická metoda m ěří hmotnost čistého plynu (CO, CO  2 nebo C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1. Stanoví se hmotnost malého válce napln ěného čistým oxidem uhelnatým, oxidem uhli čitým nebo 
propanem s p řesností ± 0,01 g. Systém CVS se nechá pracovat za podmínek jako p ři b ěžné zkoušce 
emisí výfukových plyn ů, p řičemž se do systému po dobu dostate čnou pro následnou analýzu vst řikuje 
čistý plyn. Množství použitého čistého plynu se ur čí m ěřením rozdílu hmotnosti. Plyn nashromážd ěný 
ve vaku se analyzuje pomocí za řízení b ěžn ě používaného pro analýzu výfukových plyn ů, jak je popsáno 
v bod ě 4.1 této díl čí p řílohy. Výsledky se poté porovnají s d říve vypo čtenými hodnotami koncentrace. 
Pokud vznikne odchylka v ětší než 2 %, musí být zjišt ěna a odstran ěna p říčina chybné funkce.  
4. Za řízení pro m ěření emisí  
4.1. Za řízení pro m ěření plynných emisí  
4.1.1. P řehled systému  
4.1.1.1. Pro analýzu se musí plynule odebírat pom ěrný vzorek řed ěných výfukových plyn ů a ředicího vzduchu.  
4.1.1.2. Hmotnost emitovaných plynných zne čišťujících látek se stanoví z proporcionálních koncentrací vzorku 
a celkového objemu zm ěřeného v pr ůběhu zkoušky. Koncentrace vzork ů se korigují tak, aby zohled ňo­
valy koncentrace p říslušných slou čenin v ředicím vzduchu.  
4.1.2. Požadavky na systém pro odb ěr vzork ů 
4.1.2.1. Vzorek řed ěných výfukových plyn ů se odebírá p řed sacím za řízením.  
4.1.2.1.1. S výjimkou bodu 4.1.3.1 (systém pro odb ěr vzork ů uhlovodík ů), bodu 4.2 (za řízení pro m ěření PM) 
a bodu 4.3 (za řízení pro m ěření PN) této díl čí p řílohy lze vzorek z řed ěného výfukového plynu odebrat 
až za za řízeními pro stabilizaci (pokud jsou instalována).  
4.1.2.2. Pr ůtok p ři odb ěru vzork ů do jímacích vak ů se nastaví tak, aby poskytoval dostate čný objem ředicího 
vzduchu a z řed ěného výfukového plynu ve vacích CVS, aby bylo možné provést m ěření koncentrace, 
a nesmí p řekro čit 0,3 % pr ůtoku z řed ěných výfukových plyn ů, pokud není objem napln ěného vaku se 
zřed ěným výfukovým plynem zahrnut do objemu CVS.  
4.1.2.3. Vzorek ředicího vzduchu se odebírá blízko vstupu ředicího vzduchu (za filtrem, pokud je instalován).  
4.1.2.4. Vzorek ředicího vzduchu nesmí být zne čišt ěn výfukovými plyny ze sm ěšovací oblasti.  
4.1.2.5. Pr ůtok odb ěru ředicího vzduchu musí být srovnatelný s pr ůtokem z řed ěných výfukových plyn ů.CS L 175/496 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.1.2.6. Materiály použité k odb ěru vzork ů musí být takové, aby nem ěnily koncentraci emisních slou čenin.  
4.1.2.7. K odd ělení pevných částic ze vzorku lze použít filtry.  
4.1.2.8. Jakýkoli ventil používaný k usm ěrn ění výfukových plyn ů musí být rychle se řiditelného a rychlo činného 
typu.  
4.1.2.9. Mezi t řícestnými ventily a vaky pro jímání vzork ů m ůže být použito rychloupínacích plynot ěsných spoj ů 
se samot ěsnicími p řípojkami na stran ě vaku pro jímání vzork ů. Pro p řevedení vzork ů do analyzátoru se 
mohou použít jiné systémy (nap ř. t řícestné uzavírací ventily).  
4.1.2.10. Uchovávání vzork ů 
4.1.2.10.1. Vzorky plyn ů se mohou shromaž ďovat ve vacích pro jímání vzork ů, které mají dostate čný objem, aby 
nebránily toku vzork ů. 
4.1.2.10.2. Materiál vaku musí být takový, aby neovliv ňoval ani samotná m ěření, ani chemické složení vzork ů plynu 
o více než ± 2 % po 30 minutách (nap ř. laminátovaný polyetylenový/polyamidový povlak nebo fluoro ­
vané polymerované uhlovodíky).  
4.1.3. Systémy pro odb ěr vzork ů 
4.1.3.1. Systém pro odb ěr vzork ů uhlovodík ů (vyh řívaný plamenoioniza ční detektor (HFID))  
4.1.3.1.1. Systém pro odb ěr vzork ů uhlovodík ů se musí skládat z vyh řívané sondy pro odb ěr vzork ů, vedení, filtru 
a čerpadla. Vzorek se odebere p řed vým ěníkem tepla (pokud je instalován). Sonda pro odb ěr vzork ů 
musí být instalována ve stejné vzdálenosti od vstupu výfukového plynu jako sonda pro odb ěr vzorku 
pevných částic, a to tak, aby se p ři odb ěru navzájem neovliv ňovaly. Musí mít vnit řní pr ům ěr nejmén ě 4 
mm.  
4.1.3.1.2. Vyh řívací systém musí udržovat všechny vyh řívané části na teplot ě 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Aritmetický pr ům ěr koncentrace nam ěřených uhlovodík ů se stanoví tak, že se zahrnou údaje nam ěřené 
sekundu po sekund ě, které se vyd ělí fází nebo délkou trvání zkoušky.  
4.1.3.1.4. Vyh řívané odb ěrné potrubí musí být opat řeno vyh řívaným filtrem F  H s ú činností 99 % pro částice ≥ 0,3 
μm, kterým se odstraní všechny pevné částice z kontinuálního proudu plynu pot řebného k analýze.  
4.1.3.1.5. Doba zpožd ění reakce systému pro odb ěr vzork ů (od sondy ke vstupu do analyzátoru) nesmí být delší 
než čtyři sekundy.  
4.1.3.1.6. Pokud se nezajistí kompenzace kolísání proud ění v pr ůtoku CFV, musí být se systémem konstantního 
hmotnostního pr ůtoku (vým ěníkem tepla) použit detektor HFID, aby se zajistil odb ěr reprezentativního 
vzorku.  
4.1.3.2. Systém pro odb ěr vzork ů NO nebo NO  2 (v p říslušných p řípadech)  
4.1.3.2.1. Do analyzátoru se vpouští nep řetržitý proud z řed ěného výfukového plynu.  
4.1.3.2.2. Aritmetický pr ům ěr koncentrace NO nebo NO  2 se stanoví tak, že se zahrnou údaje nam ěřené sekundu 
po sekund ě, které se vyd ělí fází nebo délkou trvání zkoušky.  
4.1.3.2.3. Pokud se nezajistí kompenzace kolísání proud ění v pr ůtoku CFV, musí být se systémem konstantního 
pr ůtoku (vým ěníkem tepla) použito nep řetržité m ěření NO nebo NO  2 , aby se zajistil odb ěr reprezenta ­
tivního vzorku.  
4.1.4. Analyzátory  
4.1.4.1. Obecné požadavky na analýzu plyn ů 
4.1.4.1.1. Analyzátory musí mít m ěřicí rozsah slu čitelný s p řesností požadovanou pro m ěření koncentrace slou ­ 
čenin ve vzorku výfukových plyn ů.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/497
 
4.1.4.1.2. Pokud není stanoveno jinak, nesmí být chyba m ěření v ětší než ± 2 % (vlastní chyba analyzátoru) bez 
ohledu na referen ční hodnotu kalibra čních plyn ů. 
4.1.4.1.3. Vzorek okolního vzduchu se musí m ěřit stejným analyzátorem s týmž rozsahem.  
4.1.4.1.4. P řed analyzátory nesmí být použito žádné za řízení k vysoušení plyn ů, pokud se neprokáže, že nemá vliv 
na obsah dané slou čeniny v proudu plyn ů. 
4.1.4.2. Analýza oxidu uhelnatého (CO) a oxidu uhli čitého (CO  2 ) 
4.1.4.2.1. Analyzátorem musí být nedisperzní analyzátor s absorpcí v infra červeném pásmu (NDIR).  
4.1.4.3. Analýza uhlovodík ů (HC) pro všechna paliva krom ě motorové nafty  
4.1.4.3.1. Analyzátor musí být typu FID, což je plamenoioniza ční detektor, kalibrovaný propanem vyjád řeným 
jako ekvivalent atom ů uhlíku (C  1 ). 
4.1.4.4. Analýza uhlovodík ů (HC) pro motorovou naftu a p řípadn ě i pro jiná paliva  
4.1.4.4.1. Analyzátor musí být vyh řívaný plamenoioniza ční typ analyzátoru s detektorem, ventily, potrubím atd., 
zah řátý na 190 °C ± 10 °C. Musí být kalibrovaný propanem vyjád řeným jako ekvivalent atom ů uhlíku 
(C 1 ). 
4.1.4.5. Analýza methanu (CH  4 ) 
4.1.4.5.1. Analyzátor musí být bu ď plynný chromatograf kombinovaný s plamenoioniza čním detektorem (FID), 
nebo plamenoioniza ční detektor (FID) se separátorem uhlovodík ů jiných než methan (NMC-FID), kalib ­
rovaný methanem nebo propanem vyjád řeným ekvivalentem atom ů uhlíku (C  1 ). 
4.1.4.6. Analýza oxid ů dusíku (NO  x ) 
4.1.4.6.1. Analyzátor musí být chemicko-luminiscen ční analyzátor (CLA) nebo nedisperzní analyzátor s rezonan ční 
absorpcí v ultrafialovém pásmu (NDUV).  
4.1.5. Popisy doporu čeného systému  
4.1.5.1. Schéma na obrázku A5/9 znázor ňuje systém pro odb ěr vzork ů plynných emisí.CS L 175/498 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/9  
Schematické znázorn ění systému s řed ěním plného toku výfukových plyn ů q
 
4.1.5.2. P říklady sou částí systému jsou uvedeny níže.  
4.1.5.2.1. Dv ě sondy pro odb ěr konstantních vzork ů ředicího vzduchu a sm ěsi z řed ěného výfukového plynu 
a vzduchu.  
4.1.5.2.2. Filtr k odlu čování pevných částic z proud ů plyn ů odebíraných pro analýzu.  
4.1.5.2.3. Čerpadla a regulátor pr ůtoku pro zajišt ění toho, aby konstantní pr ůtok vzork ů z řed ěného výfukového 
plynu a ředicího vzduchu odebraných b ěhem zkoušky ze sond pro odb ěr vzork ů a pr ůtok vzork ů plynu 
byly takové, že na konci každé zkoušky bude množství vzork ů dostate čné k provedení analýzy.  
4.1.5.2.4. Rychlo činné ventily k nasm ěrování konstantního toku vzork ů plynu do vak ů pro jímání vzork ů nebo 
k vypoušt ění do ovzduší.  
4.1.5.2.5. Plynot ěsné rychlozáv ěrné spojovací prvky mezi rychlo činnými ventily a vaky pro jímání vzork ů. Spojka 
se musí samo činn ě uzavírat na stran ě vaku pro jímání vzork ů. Alternativn ě lze použít jiné metody 
dopravy vzork ů k analyzátoru (nap ř. t řícestné uzavírací kohouty).  
4.1.5.2.6. Vaky pro jímání vzork ů z řed ěného výfukového plynu a ředicího vzduchu b ěhem zkoušky.  
4.1.5.2.7. Odb ěrná Venturiho trubice s kritickým proud ěním k odb ěru proporcionálních vzork ů z řed ěných výfuko ­
vých plyn ů (pouze CFV-CVS).  
4.1.5.3. Dodate čné sou části požadované pro odb ěr vzork ů uhlovodík ů s použitím vyh řívaného plamenoioniza č­
ního detektoru (HFID), jak je znázorn ěno na obrázku A5/10.  
4.1.5.3.1. Vyh řívaná sonda pro odb ěr vzork ů v ředicím tunelu umíst ěná na téže svislé rovin ě jako sondy pro odb ěr 
vzork ů pevných částic a částic.  
4.1.5.3.2. Vyh řívaný filtr umíst ěný za bodem odb ěru vzork ů a p řed HFID.  
4.1.5.3.3. Vyh řívané selek ční ventily mezi p řísunem nulovacího/kalibra čního plynu a HFID.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/499
 
4.1.5.3.4. Prost ředky pro integrování a záznam okamžité koncentrace uhlovodík ů. 
4.1.5.3.5. Vyh řívaná odb ěrná vedení a vyh řívané sou části od vyh řívané sondy až po HFID.  
Obrázek A5/10  
Sou části požadované pro systém odb ěru vzork ů uhlovodík ů p ři použití HFID
  
4.2. Za řízení pro m ěření PM  
4.2.1. Specifikace  
4.2.1.1. P řehled systému  
4.2.1.1.1. Za řízení pro odb ěr vzork ů pevných částic se skládá z odb ěrné sondy (PSP) umíst ěné v ředicím tunelu, 
trubice pro p řenos částic (PTT), držáku/držák ů filtru (FH), čerpadla/ čerpadel a regulátoru pr ůtoku a m ěři­
cích za řízení. Viz obrázky A5/11, A5/12 a A5/13.  
4.2.1.1.2. Lze použít separátor PCF odd ělující částice podle velikosti (nap ř. cyklon nebo lapa č hrubých částic). 
Pokud je použit, doporu čuje se, aby byl umíst ěn p řed držákem filtru.CS L 175/500 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/11  
Alternativní konfigurace sondy pro odb ěr vzork ů pevných částic
  
4.2.1.2. Obecné požadavky  
4.2.1.2.1. Sonda pro odb ěr vzork ů, kterou se odvádí tok plynu, z n ěhož se odebírají pevné částice, musí být 
umíst ěna v ředicím tunelu tak, aby bylo možné odebírat reprezentativní vzorek toku plynu z homogenní 
sm ěsi vzduchu s výfukovým plynem, a musí být umíst ěna p řed vým ěníkem tepla (pokud je instalován).  
4.2.1.2.2. Pr ůtok vzorku toku s pevnými částicemi musí být proporcionální k celkovému hmotnostnímu toku 
zřed ěného výfukového plynu v ředicím tunelu s dovolenou odchylkou ± 5 % od pr ůtoku vzorku toku 
s pevnými částicemi. Ov ěření proporcionality odb ěru vzork ů pevných částic musí být provedeno b ěhem 
uvád ění systému do provozu a podle požadavk ů schvalovacího orgánu.  
4.2.1.2.3. Odebíraný z řed ěný výfukový plyn se musí udržovat na teplot ě vyšší než 20 °C a nižší než 52 °C ve 
vzdálenosti 20 cm od vstupu filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic ve sm ěru nebo proti sm ěru 
proud ění. Za tímto ú čelem je povoleno zah řívání nebo izolace sou částí systému pro odb ěr vzork ů 
pevných částic.  
Pokud je b ěhem zkoušky, p ři níž nedojde k periodické regeneraci, p řekro čen limit 52 °C, zvýší se pr ůtok 
CVS nebo se použije dvojité řed ění (za p ředpokladu, že pr ůtok CVS je již dostate čný k tomu, aby 
nezp ůsobil kondenzaci v CVS, vacích k jímání vzork ů nebo v analytickém systému).  
4.2.1.2.4. Vzorek pevných částic se zachycuje na jediném filtru umíst ěném v držáku v toku z řed ěného výfukového 
plynu, z n ěhož se odebírá vzorek.  
4.2.1.2.5. Všechny části ředicího systému a systému pro odb ěr vzork ů mezi výfukovou trubkou a držákem filtru, 
které jsou ve styku se surovým a se z řed ěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby se 
minimalizovalo usazování pevných částic nebo jejich zm ěny. Všechny části musí být z elektricky vodi ­
vých materiál ů, které nereagují se složkami výfukového plynu, a musí být elektricky uzemn ěny, aby se 
zabránilo elektrostatickým ú čink ům. 
4.2.1.2.6. Pokud není možné vyrovnávat kolísání pr ůtoku, musí se použít vým ěník tepla a za řízení k ovládání 
teploty podle požadavk ů v bodech 3.3.5.1 nebo 3.3.6.4.2 této díl čí p řílohy, aby se zajistil konstantní 
pr ůtok v systému, a tím p řim ěřená rychlost odb ěru. 
4.2.1.2.7. Teploty požadované pro m ěření PM se m ěří s p řesností ± 1 °C a dobou odezvy (t  10 – t  90 ) 15 sekund či 
mén ě. 
4.2.1.2.8. Pr ůtok vzork ů z ředicího tunelu se m ěří s p řesností ± 2,5 % hodnoty ode čtu nebo ± 1,5 % plného 
rozsahu, podle toho, která z t ěchto hodnot je nejmenší.  
Výše uvedená p řesnost pr ůtoku vzork ů z tunelu CVS je platná i tehdy, když se použije dvojité řed ění. 
M ěření a kontrola pr ůtoku sekundárního ředicího vzduchu a pr ůtoku z řed ěných výfukových plyn ů p řes 
filtr proto musí mít vyšší p řesnost.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/501
 
4.2.1.2.9. Veškeré datové kanály požadované pro ú čely m ěření PM musí být nastaveny na frekvenci 1 Hz nebo 
rychlejší. Obvykle mezi n ě pat ří: 
a) teplota z řed ěných výfukových plyn ů na filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic;  
b) pr ůtok p ři odb ěru vzork ů; 
c) pr ůtok sekundárního ředicího vzduchu (pokud je použito sekundární řed ění); 
d) teplota sekundárního ředicího vzduchu (pokud je použito sekundární řed ění). 
4.2.1.2.10. Pro systémy dvojitého řed ění se p řesnost z řed ěných výfukových plyn ů p řenášených z ředicího tunelu V  ep 
definovaná v bod ě 3.3.2 díl čí p řílohy 7 v rovnici nem ěří p římo, ale ur čí se m ěřením rozdíl ů pr ůtok ů. 
Přesnost pr ůtokom ěrů použitých pro m ěření a kontrolu dvojit ě z řed ěných výfukových plyn ů procháze ­
jících p řes filtry pro odb ěr vzork ů pevných částic a pro m ěření/kontrolu sekundárního ředicího vzduchu 
musí být dostate čná k tomu, aby diferenciální objem V  ep spl ňoval požadavky na p řesnost a proporci ­
onální odb ěr, které jsou specifikovány pro jediné řed ění. 
Požadavek, že v ředicím tunelu CVS, systému pro m ěření pr ůtoku z řed ěného výfukového plynu, systém ů 
vak ů pro odb ěr CVS nebo analytickém systému nesmí dojít k žádné kondenzaci výfukových plyn ů, je 
platný i v p řípad ě, kdy se použijí systémy dvojitého řed ění. 
4.2.1.2.11. U každého pr ůtokom ěru, který se použije v systému k odb ěru vzork ů pevných částic a systému dvojitého 
řed ění, se provede ov ěření linearity podle požadavku výrobce p řístroje.  
Obrázek A5/12  
Systém pro odb ěr vzork ů pevných částic t 10 – t  90
CS L 175/502 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/13  
Systém pro odb ěru vzork ů pevných částic s dvojitým řed ěním
  
4.2.1.3. Zvláštní požadavky  
4.2.1.3.1. Sonda pro odb ěr 
4.2.1.3.1.1. Sonda pro odb ěr vzork ů musí být schopna odd ělovat částice podle velikosti, jak je specifikováno v bod ě 
4.2.1.3.1.4 této díl čí p řílohy. Požadované výkonnosti se doporu čuje dosáhnout pomocí sondy s ostrými 
okraji a s otev řeným koncem sm ěřujícím p římo do sm ěru toku a navíc použít p ředsazený separátor 
(cyklon, lapa č hrubých částic atd.). Alternativn ě lze použít vhodnou sondu pro odb ěr vzork ů, jako je 
nap říklad sonda znázorn ěná na obrázku A5/11, a to za p ředpokladu, že má vlastnosti p ředsazeného 
separátoru specifikované v bod ě 4.2.1.3.1.4 této díl čí p řílohy.  
4.2.1.3.1.2. Sonda pro odb ěr vzork ů musí být umíst ěna ve vzdálenosti nejmén ě 10 pr ům ěrů tunelu ve sm ěru 
proud ění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu, a musí mít vnit řní pr ům ěr nejmén ě 
8 mm.  
Jestliže se jednou sondou odebírá sou časn ě více než jeden vzorek, musí se tok odebíraný sondou rozd ělit 
do identických díl čích tok ů, aby se zabránilo vytvá ření pozm ěněných vzork ů. 
Použije-li se více sond, musí mít každá sonda ostré okraje a otev řený konec a sm ěřovat p římo do sm ěru 
toku. Sondy musí být rovnom ěrn ě rozmíst ěny okolo st řední podélné osy ředicího tunelu, p řičemž 
vzdálenost mezi nimi musí být p řinejmenším 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Vzdálenost od vrcholu sondy k držáku filtru musí být nejmén ě p ětinásobkem pr ům ěru sondy, nesmí 
však být v ětší než 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. P ředsazený separátor (nap ř. cyklon, lapa č hrubých částic atd.) musí být umíst ěn p řed držákem filtru 
(proti sm ěru proud ění). P ředsazený separátor musí mít bod separování mezi 2,5 μm a 10 μm pro 
účinnost 50 % p ři objemovém pr ůtoku zvoleném k odb ěru vzork ů PM. P ředsazený separátor musí 
umož ňovat, aby nejmén ě 99 % hmotnostní koncentrace částic o velikosti 1 μm, které vstupují do 
předsazeného separátoru, prošlo jeho výstupem p ři objemovém pr ůtoku zvoleném k odb ěru vzork ů PM.  
4.2.1.3.2. P řenosová trubka částic (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Jakékoli ohyby v PTT musí být hladké a musí mít co nejv ětší polom ěr.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/503
 
4.2.1.3.3. Sekundární řed ění 
4.2.1.3.3.1. Vzorek extrahovaný z CVS pro ú čely m ěření PM lze voliteln ě z ředit ješt ě v druhé fázi, a sice p ři spln ění 
těchto požadavk ů: 
4.2.1.3.3.1.1. Sekundární ředicí vzduch musí být p řefiltrován p řes médium, které je schopno zachytit ≥ 99,95 % částic 
o velikosti, která nejvíce proniká materiálem filtru, nebo filtrem HEPA nejmén ě třídy H13 podle normy 
EN 1822:2009. Ředicí vzduch lze p řípadn ě pro čistit pomocí pr ůchodu p řes aktivní uhlí ješt ě p řed 
pr ůchodem filtrem HEPA. Doporu čuje se vložit dopl ňkový hrubý filtr částic p řed filtr HEPA a za čisti č 
s aktivním uhlím, je-li použit.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekundární ředicí vzduch by m ěl být vst říknut do PTT co možná nejblíže výstupu z řed ěných výfukových 
plyn ů z ředicího tunelu.  
4.2.1.3.3.1.3. Doba setrvání od momentu vst říknutí sekundárního ředicího vzduchu do vstupu filtru musí činit 
nejmén ě 0,25 sekundy, ale ne déle než 5 sekund.  
4.2.1.3.3.1.4. Pokud se dvojit ě z řed ěný vzorek vrátí do CVS, vybere se místo návratu vzorku, aby nedošlo k narušení 
odb ěru dalších vzork ů z CVS.  
4.2.1.3.4. Čerpadlo k odb ěru vzork ů a pr ůtokom ěr 
4.2.1.3.4.1. Jednotka m ěření toku odebíraného vzorku plynu se skládá z čerpadel, regulátor ů pr ůtoku plynu a pr ů­
tokom ěrů. 
4.2.1.3.4.2. Teplota plynu protékajícího pr ůtokom ěrem nesmí kolísat o více než ± 3 °C, s výjimkou t ěchto p řípad ů: 
a) pokud má pr ůtokom ěr k odb ěru vzork ů funkci monitorování v reálném čase a ovládání pr ůtoku p ři 
frekvenci 1 Hz nebo rychlejší;  
b) b ěhem zkoušek regenerace u vozidel vybavených za řízeními k následnému zpracování plyn ů s peri ­
odickou regenerací.  
Pokud dojde k nep řípustné zm ěně pr ůtoku z d ůvodu nadm ěrného zatížení filtru, zkouška se stane 
neplatnou. P ři opakování se pr ůtok musí zmenšit.  
4.2.1.3.5. Filtr a držák filtru  
4.2.1.3.5.1. Ventil se musí umístit za filtr ve sm ěru proud ění. Ventil se musí otevírat a zavírat do 1 sekundy od 
za čátku a od konce zkoušky.  
4.2.1.3.5.2. Pro danou zkoušku se musí nastavit rychlost, kterou plyn proudí na povrch filtru, na po čáte ční hodnotu 
v rozmezí od 20 cm/s do 105 cm/s a tato rychlost se p ři zahájení zkoušky nastaví tak, aby nep řesáhla 
105 cm/s, když ředicí systém pracuje s tokem odebíraného vzorku, který je proporcionální k pr ůtoku 
CVS.  
4.2.1.3.5.3. Musí se používat filtry ze skelných vláken pokrytých fluorkarbonem nebo filtry z fluorkarbonových 
membrán.  
Všechny druhy filtr ů musí mít ú činnost zachycování 0,3 μm DOP (dioktylftalát ů) nebo PAO (polyalfa ­
olefin ů) CS 68649-12-7 nebo CS 68037-01-4 nejmén ě 99 % p ři rychlosti proud ění plynu na filtr 
přinejmenším 5,33 cm/s, m ěřeno podle jedné z následujících norem:  
a) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element;  
b) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.CS L 175/504 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4. Držák filtru musí být konstruován tak, aby bylo zajišt ěno rovnom ěrné rozložení pr ůtoku na celou 
činnou část filtru. Filtr musí být okrouhlý a jeho činná část musí mít plochu alespo ň 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Specifikace vážicí komory (nebo místnosti) a analytických vah  
4.2.2.1. Podmínky pro vážicí komoru (nebo místnost)  
a) Teplota ve vážicí komo ře (nebo místnosti), ve které se filtry pro odb ěr vzork ů pevných částic 
stabilizují a váží, se musí po celou dobu stabilizování a vážení filtr ů udržovat na hodnot ě 22 °C ± 
2 °C (22 °C ± 1 °C, pokud je to možné).  
b) Vlhkost se musí udržovat na rosném bod ě nižším než 10,5 °C a na relativní vlhkosti 45 % ± 8 %.  
c) Teplota a vlhkost ve vážicí komo ře (nebo místnosti) se v omezené mí ře mohou odchýlit od stano ­
vených hodnot za p ředpokladu, že celková doba jejich trvání nep řekro čí 30 minut kdykoli b ěhem 
stabilizace filtr ů. 
d) Obsah okolního zne čišt ění v prost ředí vážicí komory (nebo místnosti), které by se mohlo usazovat na 
filtrech pro odb ěr vzork ů pevných částic v pr ůběhu jejich stabilizace, je nutno minimalizovat.  
e) V pr ůběhu vlastního vážení nejsou p řípustné žádné odchylky od stanovených podmínek.  
4.2.2.2. Lineární odezva analytických vah  
Analytické váhy používané k ur čení hmotností filtr ů musí spl ňovat kritéria na ov ěření linearity uvedená 
v tabulce A5/1 pro lineární regresi. Z toho vyplývá p řesnost nejmén ě 2 μg a rozlišovací schopnost 
nejmén ě 1 μg (jednotka stupnice = 1 μg). Je t řeba provést zkoušku nejmén ě se čty řmi rovnom ěrn ě 
rozloženými referen čními hmotnostmi. Nulová hodnota musí být v rozmezí ± 1 μg. 
Tabulka A5/1  
Kritéria pro ov ěření analytických vah  
M ěřicí systém  Pr ůse čík a0  Sklon a1  Sm ěrodatná chyba 
SEE Koeficient ur čení 
r 2 
Váhy pro pevné částice  ≤ 1 μg 0,99–1,01  max. ≤ 1 %  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Vylou čení ú čink ů statické elekt řiny 
Účinky statické elekt řiny se musí neutralizovat. Toho lze dosáhnout uzemn ěním vah jejich umíst ěním na 
antistatickou podložku a neutralizací filtr ů pro odb ěr vzork ů pevných částic p řed jejich vážením za 
pomoci poloniového neutralizátoru nebo za řízení s obdobným ú činkem. Alternativn ě lze ú činky statické 
elekt řiny neutralizovat vyrovnáním statického náboje.  
4.2.2.4. Korekce vztlakového efektu  
U hmotností filtru pro odb ěr vzork ů a referen čního filtru se musí provést korekce kv ůli vztlaku vzduchu. 
Korekce vztlakového efektu je funkcí hustoty filtru pro odb ěr vzork ů, hustoty vzduchu a hustoty kali ­
bra čního závaží vah a nezohled ňuje vztlakový ú činek samotných pevných částic.  
Jestliže hustota materiálu filtru není známa, použijí se tyto hodnoty hustoty:  
a) filtr ze sklen ěných vláken pokrytých PTFE: 2 300 kg/m  3 ; 
b) filtr tvo řený membránou z PTFE: 2 144 kg/m  3 ; 
c) filtr s membránou z PTFE a polymetylpentenovým nosným kroužkem: 920 kg/m  3 .CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/505
 
Pro kalibra ční závaží z nerezové oceli se použije hustota 8 000 kg/m  3 . Jsou-li kalibra ční závaží z jiného 
materiálu, musí být známa jejich hustota a musí být použita. M ělo by být dodrženo Mezinárodní 
doporu čení OIML R 111-1, edice 2004(E) (nebo rovnocenné doporu čení) Mezinárodní organizace pro 
legální metrologii týkající se kalibra čních závaží.  
Použije se tato rovnice:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kde:  
Pe f je korigovaná hmotnost vzorku pevných částic, mg;  
Pe uncorr  je nekorigovaná hmotnost vzorku pevných částic, mg;  
ρ a je hustota vzduchu, kg/m  3 ; 
ρ w je hustota kalibra čního závaží vah, kg/m  3 ; 
ρ f je hustota filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic, kg/m  3 . 
Hustota vzduchu ρ ρ a se vypo čte podle této rovnice:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b je celkový atmosférický tlak, kPa;  
T a je teplota vzduchu prost ředí, ve kterém probíhá vážení, v kelvinech (K);  
M mix je molární hmotnost vzduchu v prost ředí, ve kterém probíhá vážení, 28,836 g mol  –1 ; 
R je molární plynová konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Za řízení pro m ěření PN  
4.3.1. Specifikace  
4.3.1.1. P řehled systému  
4.3.1.1.1. Systém pro odb ěr vzork ů částic se skládá ze sondy nebo odb ěrného místa, jimiž se odebírá vzorek 
z homogenn ě promíseného toku v ředicím systému, separátoru t ěkavých částic (VPR), který je p řed 
po čitadlem částic (PNC), a vhodného p řenosového potrubí. Viz obrázek A5/14.  
4.3.1.1.2. Doporu čuje se, aby p řed vstupem do VPR byl použit p ředsazený separátor (PCF) odd ělující částice podle 
velikosti (nap ř. cyklon, lapa č hrubých částic apod.). PCF musí mít 50 % ú činnost odd ělování částic pro 
částice mezi 2,5 μm a 10 μm p ři objemovém pr ůtoku zvoleném pro odb ěr vzorku částic. PCF musí 
umož ňovat, aby nejmén ě 99 % hmotnostní koncentrace částic o velikosti 1 μm, které vstupují do PCF, 
prošlo jeho výstupem p ři objemovém pr ůtoku zvoleném pro odb ěr vzork ů částic.CS L 175/506 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Alternativn ě je p řijatelná i sonda pro odb ěr vzork ů p ůsobící jako vhodné za řízení k odd ělování částic 
podle velikosti, která je znázorn ěna na obrázku A5/11.  
4.3.1.2. Obecné požadavky  
4.3.1.2.1. Místo odb ěru vzork ů částic musí být uvnit ř ředicího systému. Pokud se použije systém dvojitého řed ění, 
musí se místo odb ěru vzork ů částic nacházet v systému primárního řed ění. 
4.3.1.2.1.1. Konec sondy k odb ěru vzork ů nebo místo odb ěru částic a p řenosová trubka částic (PTT) dohromady 
tvo ří systém k p řenosu částic (PTS). PTS p řevádí vzorek z ředicího tunelu do vstupu VPR. PTS musí 
spl ňovat tyto podmínky:  
a) sonda k odb ěru vzork ů musí být instalována ve vzdálenosti nejmén ě 10 pr ům ěrů tunelu ve sm ěru 
proud ění od místa, kde výfukový plyn vstupuje do ředicího tunelu, musí sm ěřovat proti sm ěru 
proud ění do toku plynu protékajícího tunelem a osa jejího vrcholu musí být rovnob ěžná s osou 
ředicího tunelu;  
b) sonda k odb ěru vzork ů musí být p řed jakýmkoli za řízením pro stabilizaci (nap ř. vým ěníkem tepla);  
c) sonda k odb ěru vzork ů musí být umíst ěna v ředicím tunelu tak, aby vzorek byl odebírán z homo ­
genní sm ěsi ředicího média a výfukového plynu.  
4.3.1.2.1.2. Odebíraný vzorek plynu procházející PTS musí spl ňovat tyto podmínky:  
a) pokud se použije systém s řed ěním plného toku výfukových plyn ů, musí mít Reynoldsovo číslo (Re) 
menší než 1 700;  
b) pokud se použije systém s dvojitým řed ěním, musí mít Reynoldsovo číslo (Re) menší než 1 700 
v PTT, tj. ve sm ěru proud ění za sondou k odb ěru vzork ů nebo za místem k odb ěru vzork ů; 
c) doba setrvání musí činit ≤ 3 sekundy.  
4.3.1.2.1.3. Každá jiná konfigurace PTS pro odb ěr vzork ů, pro niž lze prokázat rovnocennou penetraci částic na 
úrovni 30 nm, se pokládá za p řijatelnou.  
4.3.1.2.1.4. Výstupní trubka (OT), kterou se vede z řed ěný vzorek z VPR do vstupu do PNC musí mít tyto vlastnosti:  
a) vnit řní pr ům ěr ≥ 4 mm;  
b) doba setrvání toku vzorku plynu ≤ 0,8 sekundy.  
4.3.1.2.1.5. Každá jiná konfigurace OT pro odb ěr vzork ů, pro niž lze prokázat rovnocennou penetraci částic na 
úrovni 30 nm, se pokládá za p řijatelnou.  
4.3.1.2.2. VPR musí obsahovat za řízení k řed ění vzorku a k odstra ňování t ěkavých částic.  
4.3.1.2.3. Všechny části ředicího systému a systému pro odb ěr vzork ů od výfukové trubky až k PNC, které jsou ve 
styku se surovým výfukovým plynem a se z řed ěným výfukovým plynem, musí být konstruovány tak, aby 
se minimalizovalo usazování částic. Všechny části musí být z elektricky vodivých materiál ů, které nere ­
agují se složkami výfukového plynu, a musí být elektricky uzemn ěny, aby se zabránilo elektrostatickým 
účink ům. 
4.3.1.2.4. Systém pro odb ěr vzork ů částic musí zohled ňovat osv ědčenou praxi odb ěru vzork ů aerosol ů, což mj. 
znamená vylou čení ostrých hran a náhlých zm ěn pr ůřez ů, a naopak použití hladkých vnit řních povrch ů 
a minimalizaci délky odb ěrného potrubí. Pozvolné zm ěny pr ůřezu jsou p řípustné.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/507
 
4.3.1.3. Zvláštní požadavky  
4.3.1.3.1. Vzorek částic nesmí procházet čerpadlem p ředtím, než projde za řízením PNC.  
4.3.1.3.2. Doporu čuje se použít p ředsazený separátor.  
4.3.1.3.3. Jednotka pro p řípravu vzorku musí:  
a) být schopna ředit vzorek v jednom nebo více stupních, aby se dosáhlo koncentrace po čtu částic pod 
horní hranicí režimu po čítání jednotlivých částic v za řízení PNC a dále teploty plynu na vstupu do 
PNC nižší než 35 °C;  
b) obsahovat po čáte ční stupe ň řed ění za oh řevu, z n ěhož vychází vzorek s teplotou ≥ 150 °C a ≤ 350 °C 
± 10 °C a řed ěný faktorem nejmén ě 10;  
c) regulovat vyh řívané fáze na konstantní jmenovité provozní teploty, v rozsahu ≥ 150 °C a ≤ 400 °C ± 
10 °C;  
d) uvád ět údaj o tom, zda vyh řívané fáze jsou nebo nejsou na svých správných provozních teplotách;  
e) být konstruována tak, aby dosahovala nejmén ě 70 % ú činnosti penetrace pevných částic v p řípad ě 
částic s pr ům ěrem elektrické mobility 100 nm;  
f) dosahovat reduk čního faktoru koncentrace částic f  r (d i ) pro částice s pr ům ěry elektrické mobility 30 
nm a 50 nm, který není vyšší než 30 %, resp. 20 %, a není nižší o více než 5 %, než je faktor pro 
částice o pr ům ěru elektrické mobility 100 nm u VPR jako celku.  
Reduk ční faktor koncentrace částic pro každou velikost částic f  r (d i ) se vypo čte s použitím této 
rovnice:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kde:  
N in (d i ) je koncentrace po čtu částic o pr ům ěru d  i před komponentem;  
N out (d i ) je koncentrace po čtu částic o pr ům ěru d  i za komponentem;  
d i je pr ům ěr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm).  
N in (d i ) a N  out (d i ) se korigují na stejné podmínky.  
Aritmetický pr ům ěr reduk čního faktoru koncentrace částic p ři daném nastavení řed ění f r se vypo čte 
s použitím této rovnice:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Doporu čuje se, aby VPR bylo kalibrováno a validováno jako úplná jednotka;CS L 175/508 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
g) být konstruována podle osv ědčené technické praxe, aby se zajistilo, že reduk ční faktory koncentrace 
částic budou v pr ůběhu zkoušky stabilní;  
h) dosahovat také > 99,0 % odparu částic tetrakontanu (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) o velikosti 30 nm se vstupní 
koncentrací ≥ 10 000 na cm  3 pomocí oh řátí a redukce parciálních tlak ů tetrakontanu.  
4.3.1.3.4. PNC musí:  
a) pracovat za provozních podmínek plného toku;  
b) po čítat s p řesností ± 10 % v rámci rozsahu 1 na cm  3 k horní hranici režimu po čítání jednotlivých 
částic po čítadlem ov ěřitelnou podle náležité uznávané normy. P ři koncentracích pod 100 na cm  3 
mohou být požadována m ěření, která jsou pr ům ěrována za prodloužené periody odb ěru vzork ů, aby 
se prokázala p řesnost PNC s vysokým stupn ěm statistické v ěrohodnosti;  
c) mít rozlišovací schopnost nejmén ě 0,1 částic na cm  3 při koncentracích menších než 100 na cm  3 ; 
d) mít lineární odezvu na koncentrace částic v celém m ěřicím rozsahu v režimu po čítání jednotlivých 
částic;  
e) udávat data s frekvencí rovnající se frekvenci 0,5 Hz nebo v ětší; 
f) mít dobu odezvy t  90 pro rozsah m ěřených koncentrací kratší než 5 sekund;  
g) obsahovat korek ční funkci koincidence až do korekce maximáln ě 10 % a sm ět použít faktor vnit řní 
kalibrace, jak je stanoveno v bod ě 5.7.1.3 této díl čí p řílohy, avšak nesm ět použít žádný jiný algo ­
ritmus ke korekci ú činnosti po čítání nebo k jejímu definování;  
h) mít ú činnosti po čítání p ři jednotlivých velikostech částic specifikovaných v tabulce A5/2.  
Tabulka A5/2  
Účinnost po čítání PNC  
Pr ům ěr elektrické mobility velikosti částic (nm)  Ú činnost po čítání PNC (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Používá-li PNC provozní kapalinu, musí se tato kapalina m ěnit ve výrobcem stanovených intervalech.  
4.3.1.3.6. Tlak a/nebo teplota na vstupu PNC, nejsou-li udržovány na známé konstantní úrovni v bod ě, v n ěmž se 
řídí pr ůtok PNC, se musí m ěřit za ú čelem korekce nam ěřených koncentrací po čtu částic na standardní 
podmínky.  
4.3.1.3.7. Sou čet dob, b ěhem nichž vzorek setrvává v PTS, VPR a OT, a dále doba odezvy t  90 po čítadla PNC, nesmí 
být v ětší než 20 sekund.  
4.3.1.4. Popis doporu čeného systému  
Následující bod obsahuje doporu čenou praxi m ěření PN. P řijatelné jsou však i systémy, které spl ňují 
specifikace vlastností uvedené v bodech 4.3.1.2 a 4.3.1.3 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/509
 
Obrázek A5/14  
Doporu čený systém pro odb ěr vzork ů částic
  
4.3.1.4.1. Popis systému pro odb ěr vzork ů 
4.3.1.4.1.1. Systém pro odb ěr vzork ů částic se skládá z konce odb ěrné sondy nebo z odb ěrného místa v ředicím 
systému, PTT, PCF a VPR p řed jednotkou PNC.  
4.3.1.4.1.2. VPR musí obsahovat za řízení k řed ění vzork ů (za řízení k řed ění po čtu částic: PND  1 a PND  2 ) a za řízení na 
odpa řování částic (odpa řovací trubka ET).  
4.3.1.4.1.3. Sonda k odb ěru vzork ů nebo odb ěrné místo vzork ů z toku zkoušeného plynu musí být v ředicím tunelu 
uspo řádány tak, aby se odebíral reprezentativní vzorek toku plynu z homogenní sm ěsi ředicího média 
a výfukového plynu.  
5. Intervaly a postupy kalibrace  
5.1. Intervaly kalibrace  
Tabulka A5/3  
Intervaly kalibrace p řístroj ů 
Kontroly p řístroj ů Interval  Kritérium  
Linearizace (kalibrace) analyzá ­
toru plyn ů Každých 6 m ěsíc ů ± 2 % udávané hodnoty  
St řední kalibrace  Každých 6 m ěsíc ů ± 2 %  
CO NDIR:Rušivý vliv CO  2 /H 2 O M ěsíčně –1 až 3 ppm  
Kontrola konvertoru NO  x M ěsíčně > 95 %  
Kontrola separátoru CH  4 Ro čně 98 % ethanu  
Odezva FID CH  4 Ro čně Viz bod 5.4.3 této díl čí p řílohy  
Pr ůtok vzduchu/paliva FID  P ři v ětší údržb ě Podle pokyn ů výrobce p řístroje.  
Laserové infra červené spektro ­
metry (modulované infra červené 
analyzátory s vysokým rozli ­ 
šením v úzkém pásmu): kontroly 
rušivého vlivu  Ro čně nebo p ři v ětší údržb ě Podle pokyn ů výrobce p řístroje.CS L 175/510 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Kontroly p řístroj ů Interval  Kritérium  
QCL  Ro čně nebo p ři v ětší údržb ě Podle pokyn ů výrobce p řístroje.  
Metody GC  Viz bod 7.2 této díl čí p řílohy  Viz bod 7.2 této díl čí p řílohy  
Metody LC  Ro čně nebo p ři v ětší údržb ě Podle pokyn ů výrobce p řístroje.  
Fotoakustika  Ro čně nebo p ři v ětší údržb ě Podle pokyn ů výrobce p řístroje.  
Linearita mikrováh  Ro čně nebo p ři v ětší údržb ě Viz bod 4.2.2.2 této díl čí p řílohy  
PNC (po čitadlo po čtu částic)  Viz bod 5.7.1.1 této díl čí 
přílohy  Viz bod 5.7.1.3 této díl čí p řílohy  
VPR (separátor t ěkavých částic)  Viz bod 5.7.2.1 této díl čí 
přílohy  Viz bod 5.7.2 této díl čí p řílohy  
Tabulka A5/4  
Intervaly kalibrace za řízení pro odb ěr vzork ů s konstantním objemem (CVS)  
CVS  Interval  Kritérium  
Pr ůtok CVS  Po generální oprav ě ± 2 %  
Pr ůtok ředicího vzduchu  Ro čně ± 2 %  
Sníma č teploty  Ro čně ± 1 °C  
Sníma č tlaku  Ro čně ± 0,4 kPa  
Kontrola vst řikování  Týdn ě ± 2 %  
Tabulka A5/5  
Intervaly kalibrace údaj ů o životním prost ředí 
Klima  Interval  Kritérium  
Teplota  Ro čně ± 1 °C  
Rosný bod  Ro čně ± 5 % RH  
Okolní tlak  Ro čně ± 0,4 kPa  
Chladicí ventilátor  Po generální oprav ě Podle bodu 1.1.1 této díl čí 
přílohy  
5.2. Postupy kalibrace analyzátoru  
5.2.1. Každý analyzátor musí být kalibrován podle specifikací výrobce p řístroje nebo nejmén ě tak často, jak je 
specifikováno v tabulce A5/3.  
5.2.2. Každý b ěžn ě používaný provozní rozsah se linearizuje tímto postupem:  
5.2.2.1. Lineariza ční k řivka analyzátoru se stanoví nejmén ě v p ěti bodech kalibrace, jejichž rozložení musí být co 
možná nejrovnom ěrn ější. Jmenovitá koncentrace kalibra čního plynu s nejvyšší koncentrací nesmí být 
menší než 80 % plného rozsahu stupnice.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/511
 
5.2.2.2. Požadovanou koncentraci kalibra čního plynu lze získat pomocí d ěliče plynu, řed ěním vy čišt ěným N  2 
nebo vy čišt ěným syntetickým vzduchem.  
5.2.2.3. Lineariza ční k řivka se vypo čte metodou nejmenších čtverc ů. Pokud je stupe ň výsledného polynomu vyšší 
než 3, musí být po čet kalibra čních bod ů roven alespo ň tomuto stupni polynomu zvýšenému o 2 stupn ě. 
5.2.2.4. Lineariza ční k řivka se nesmí lišit o více než ± 2 % od jmenovité hodnoty každého kalibra čního plynu.  
5.2.2.5. Správnost kalibrace lze ov ěřit z pr ůběhu lineariza ční k řivky a lineariza čních bod ů. Je t řeba uvést r ůzné 
charakteristické parametry analyzátoru, zejména:  
a) analyzátor a složka plynu;  
b) rozsah;  
c) datum linearizace.  
5.2.2.6. Pokud schvalovací orgán souhlasí s tím, že rovnocennou p řesnost mohou zajistit alternativní technologie 
(nap ř. po číta č, elektronicky ovládaný p řepína č rozsah ů atd.), lze tyto alternativy použít.  
5.3. Postup pro ov ěření vynulování analyzátoru a kalibrace  
5.3.1. Každý obvykle používaný provozní rozsah musí být ov ěřen p řed každou analýzou v souladu s body 
5.3.1.1 a 5.3.1.2 této díl čí p řílohy.  
5.3.1.1. Kalibrace se ov ěří použitím nulovacího plynu a kalibra čního plynu podle bodu 1.2.14.2.3 díl čí p řílohy 6.  
5.3.1.2. Po zkoušce se nulovací plyn a tentýž kalibra ční plyn použijí pro opakované ov ěření podle bodu 
1.2.14.2.4 díl čí p řílohy 6.  
5.4. Postup kontrolní zkoušky odezvy FID na uhlovodíky  
5.4.1. Optimalizace odezvy detektoru  
FID musí být nastaven podle pokyn ů výrobce p řístroje. P ři b ěžném provozním rozsahu se použije sm ěs 
propanu se vzduchem.  
5.4.2. Kalibrace analyzátoru uhlovodík ů 
5.4.2.1. Analyzátor se zkalibruje propanem se vzduchem a čišt ěným syntetickým vzduchem.  
5.4.2.2. Sestrojí se kalibra ční k řivka, jak je popsáno v bod ě 5.2.2 této díl čí p řílohy.  
5.4.3. Faktor odezvy r ůzných uhlovodík ů a doporu čené mezní hodnoty  
5.4.3.1. Faktor odezvy R  f pro konkrétní slou čeninu uhlovodíku je pom ěr údaje C  1 ode čteného na FID a kon ­
centrace plynu v láhvi, vyjád řené v ppm C  1 . 
Koncentrace zkušebního plynu musí být taková, aby pro provozní rozsah dávala odezvu p řibližn ě 80 % 
plné výchylky na stupnici. Koncentrace musí být známa s p řesností ± 2 %, vztaženo ke gravimetrické 
normalizované hodnot ě vyjád řené objemov ě. Láhev s plynem musí být navíc p řed za čátkem ov ěřování 
po dobu 24 hodin stabilizována p ři teplot ě v rozsahu od 20 °C do 30 °C.  
5.4.3.2. Faktory odezvy se stanoví p ři uvedení analyzátoru do provozu a poté v intervalech v ětší údržby. 
Zkušební plyny, které se mají použít, a doporu čené faktory odezvy jsou:CS L 175/512 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Propylen a čišt ěný vzduch:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen a čišt ěný vzduch:  0,90 < R f< 1,10  
vztaženo k faktoru odezvy R  f = 1,00 pro propan a čišt ěný vzduch.  
5.5. Postup zkoušky ú činnosti konvertoru NO  x 
5.5.1. Ú činnost konvertor ů pro konverzi NO  2 na NO se zkouší ozonizátorem podle níže popsaného postupu, 
s použitím zkušební sestavy znázorn ěné na obrázku A5/15:  
5.5.1.1. Analyzátor se kalibruje p ři b ěžném pracovním rozsahu podle údaj ů výrobce s použitím nulovacího 
a kalibra čního plynu (jehož obsah NO musí činit p řibližn ě 80 % pracovního rozsahu a koncentrace 
NO  2 ve sm ěsi plyn ů musí být menší než 5 % koncentrace NO). Analyzátor NO  x musí být v režimu 
NO se řízen tak, aby kalibra ční plyn neprocházel konvertorem. Uvedená koncentrace se zaznamená do 
všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
5.5.1.2. Tvarovkou T se do proudu kalibra čního plynu plynule p řidává kyslík nebo syntetický vzduch, až je 
přístrojem nam ěřená koncentrace asi o 10 % menší než udávaná kalibra ční koncentrace podle bodu 
5.5.1.1 této díl čí p řílohy. Uvedená koncentrace (c) se zaznamená do všech p říslušných záznamových 
arch ů zkoušky. Ozonizátor musí být v pr ůběhu tohoto postupu mimo činnost.  
5.5.1.3. Ozonizátor se v dalším kroku aktivuje tak, aby vyráb ěl dostatek ozónu ke snížení koncentrace NO na 
20 % (nejmén ě 10 %) kalibra ční koncentrace uvedené v bod ě 5.5.1.1 této díl čí p řílohy. Uvedená koncent ­
race (d) se zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
5.5.1.4. Analyzátor se poté p řepne z režimu NO do režimu NO  x , takže sm ěs plyn ů (skládající se z NO, NO  2 , O  2 
a N  2 ) nyní prochází konvertorem. Uvedená koncentrace (a) se zaznamená do všech p říslušných zázna ­
mových arch ů zkoušky.  
5.5.1.5. Ozonizátor se nyní deaktivuje. Sm ěs plyn ů popsaná v bod ě 5.5.1.2 této díl čí p řílohy musí procházet 
konvertorem do detektoru. Uvedená koncentrace (b) se zaznamená do všech p říslušných záznamových 
arch ů zkoušky.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/513
 
Obrázek A5/15  
Konfigurace zkoušky ú činnosti konvertoru NO  x R f
 
5.5.1.6. Když je ozonizátor vy řazen z činnosti, uzav ře se i pr ůtok kyslíku nebo syntetického vzduchu. Hodnota 
NO  2 udaná analyzátorem poté nesmí být v ětší o více než 5 % než hodnota uvedená v bod ě 5.5.1.1 této 
díl čí p řílohy.  
5.5.1.7. Ú činnost konvertoru NO  x vyjád řená v procentech se vypo čte s použitím koncentrací a, b, c a d ur čených 
v bodech 5.5.1.2 až 5.5.1.5 této díl čí p řílohy, v četn ě použití této rovnice:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Ú činnost konvertoru nesmí být menší než 95 %. Ú činnost konvertoru se zkouší p ři frekvenci stanovené 
v tabulce A5/3.  
5.6. Kalibrace mikrovah  
5.6.1. Kalibrace mikrovah používaných pro vážení filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic musí být provedena 
podle vnitrostátní nebo mezinárodní normy. Váhy musí spl ňovat požadavky na linearitu uvedené v bod ě 
4.2.2.2 této díl čí p řílohy. Ov ěření linearity se provádí nejmén ě každých 12 m ěsíc ů nebo vždy, když se na 
systému provádí opravy nebo zm ěny, které by mohly ovlivnit kalibraci.  
5.7. Kalibrace a potvrzení správnosti systému pro odb ěr vzork ů částic  
Příklady metod kalibrace/potvrzení správnosti jsou k dispozici na internetové stránce:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Kalibrace PNC  
5.7.1.1. Schvalovací orgán zajistí, aby v pr ůběhu 13 m ěsíc ů p řed zkouškou emisí bylo k dispozici osv ědčení 
o kalibraci PNC, které pr ůkazným zp ůsobem doloží soulad s uznávanou normou. Mezi jednotlivými 
kalibracemi se bu ď monitoruje ú činnost po čítání PNC, pokud jde o její zhoršení, nebo se každých 
šest m ěsíc ů rutinn ě m ění knot PNC. Viz obrázky A5/16 a A5/17. Ú činnost po čítání PNC lze monito ­
rovat v porovnání s referen čním PNC nebo s nejmén ě dv ěma dalšími m ěřeními PNC. Pokud PNC udává 
koncentraci po čtu částic v rozmezí ± 10 % aritmetického pr ům ěru koncentrací referen čního PNC nebo 
skupiny dvou či více PNC, dané PNC se následn ě považuje za stabilní a v opa čném p řípad ě se vyžaduje 
údržba PNC. Pokud se PNC monitoruje v porovnání se dv ěma nebo více dalšími m ěřeními PNC, je 
povoleno použít referen ční vozidlo postupn ě projížd ějící r ůznými zkušebními komorami, p řičemž každá 
z nich má vlastní PNC.CS L 175/514 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A5/16  
Jmenovitá ro ční sekvence PNC
  
Obrázek A5/17  
Rozší řená ro ční sekvence PNC (v p řípad ě, že je úplná kalibrace PNC zpožd ěna)
 
5.7.1.2. PNC musí být znovu kalibrováno vždy po provedení rozsáhlejší údržby a zárove ň musí být vydáno nové 
osv ědčení. 
5.7.1.3. Kalibrace musí být provedena podle vnitrostátní nebo mezinárodní standardní kalibra ční metody porov ­
náním odezvy PNC, která se kalibruje, s odezvou:  
a) kalibrovaného aerosolového elektrometru, když se zárove ň odebírají elektrostaticky rozt říděné kali ­
bra ční částice; nebo  
b) druhého PNC, které bylo kalibrováno p římo výše uvedenou metodou.  
5.7.1.3.1. V bod ě 5.7.1.3 písm. a) této díl čí p řílohy se provede kalibrace s použitím nejmén ě šesti standardních 
koncentrací rozložených co nejrovnom ěrn ěji nap říč m ěřicím rozsahem PNC.  
5.7.1.3.2. V bod ě 5.7.1.3 písm. b) této díl čí p řílohy se provede kalibrace s použitím nejmén ě šesti standardních 
koncentrací nap říč m ěřicím rozsahem PNC. V nejmén ě třech bodech musí být koncentrace pod 1 000 na 
cm  3 , zbývající koncentrace musí být rozmíst ěny lineárn ě mezi 1 000 na cm  3 a maximem rozsahu PNC 
v režimu po čítání jednotlivých částic.  
5.7.1.3.3. V bod ě 5.7.1.3 písm. a) a b) této díl čí p řílohy zahrnují zvolené body bod jmenovité nulové koncentrace 
získaný p řipojením filtr ů HEPA nejmén ě t řídy H13 podle normy EN 1822:2008, nebo se stejnou 
účinností, ke vstupu každého p řístroje. Aniž by se na PNC, které prochází kalibrací, použil n ějaký 
kalibra ční faktor, musí být nam ěřené koncentrace u každé koncentrace v rozmezí ± 10 % od standardní 
koncentrace, s výjimkou nulového bodu. Jinak se PNC, které prochází kalibrací, vy řadí. Metodou nejmen ­ 
ších čtverc ů se vypo čte a zaznamená gradient lineární regrese dvou soubor ů údaj ů. Na PNC, které se 
kalibruje, se použije kalibra ční faktor rovnající se p řevrácené hodnot ě gradientu. Vypo čte se linearita 
odezvy jako druhá mocnina Pearsonova korela čního koeficientu sou činu moment ů (r) obou soubor ů 
údaj ů, která se musí rovnat nejmén ě 0,97. P ři výpo čtu obou gradient ů a r  2 se proloží lineární regrese 
po čátkem (nulová koncentrace na obou p řístrojích).  
5.7.1.4. Kalibrace rovn ěž zahrnuje kontrolu ú činnosti za řízení PNC podle požadavk ů bodu 4.3.1.3.4 písm. h) 
této díl čí p řílohy ohledn ě schopnosti detekovat částice o pr ům ěru elektrické mobility 23 nm. Kontrola 
účinnosti po čítání s částicemi 41 nm se nevyžaduje.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/515
 
5.7.2. Kalibrace/potvrzení správné funkce VPR  
5.7.2.1. U za řízení VPR se kalibrace reduk čních faktor ů koncentrace částic v celém rozsahu jeho ředicí škály 
požaduje, pokud je jednotka nová a po každé rozsáhlejší údržb ě, a to p ři jmenovitých provozních 
teplotách stanovených pro p řístroj. Požadavek na periodické potvrzování správnosti reduk čního faktoru 
koncentrace částic u VPR se omezuje na kontrolu p ři jediném nastavení, které se typicky používá 
k m ěřením na vozidlech s filtrem pevných částic. Schvalovací orgán zajistí, aby bylo vystaveno osv ědčení 
o kalibraci nebo o správnosti funkce VPR, a to v období šest m ěsíc ů p řed zkouškou emisí. Jestliže VPR 
obsahuje výstražnou signalizaci monitorující teplotu, je pro potvrzení správnosti p řípustný interval 13 
m ěsíc ů. 
Doporu čuje se, aby VPR bylo kalibrováno a validováno jako úplná jednotka.  
Vlastnosti VPR musí být ur čeny vzhledem k reduk čnímu faktoru koncentrace částic pro pevné částice 
o pr ům ěru elektrické mobility 30, 50 a 100 nm. Reduk ční faktory koncentrace částic f  r (d) pro částice 
s pr ům ěry elektrické mobility 30 nm a 50 nm nesm ějí být vyšší o více než 30 %, resp. o 20 %, a nižší 
o více než 5 %, než je faktor pro částice o pr ům ěru elektrické mobility 100 nm. Pro ú čely potvrzení 
správnosti funkce musí být aritmetický pr ům ěr reduk čního faktoru koncentrace částic v rozmezí ± 10 % 
od aritmetického pr ům ěru reduk čního faktoru koncentrace částic  f r zjišt ěného p ři prvotní kalibraci VPR.  
5.7.2.2. Zkušebním aerosolem pro tato m ěření jsou pevné částice o pr ům ěru elektrické mobility 30, 50 a 100 
nm, mající na vstupu VPR minimální koncentraci 5 000 částic na cm  3 . P řípadn ě lze pro potvrzení 
správnosti funkce použít polydisperzní aerosol s mediánovým pr ům ěrem elektrické mobility 50 nm. 
Zkušební aerosol musí být tepeln ě stabilní p ři provozních teplotách VPR. Koncentrace po čtu částic se 
m ěří z hlediska sm ěru proud ění p řed p říslušnými sou částmi a za nimi.  
Reduk ční faktor koncentrace částic pro každou monodisperzní velikost částic f  r (d i ) se vypo čte s použitím 
této rovnice:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kde:  
N in (d i ) je koncentrace po čtu částic o pr ům ěru d  i před komponentem;  
N out (d i ) je koncentrace po čtu částic o pr ům ěru d  i za komponentem;  
d i je pr ům ěr elektrické mobility částice (30, 50 nebo 100 nm).  
N in (d i ) a N  out (d i ) se korigují na stejné podmínky.  
Aritmetický pr ům ěr reduk čního faktoru koncentrace částic p ři daném nastavení řed ění f r se vypo čte 
s použitím této rovnice:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Pokud se k potvrzení správnosti funkce použije polydisperzní aerosol o 50 nm, aritmetický pr ům ěr 
reduk čního faktoru koncentrace částic  f v při nastavení řed ění použitém pro toto potvrzení se vypo čte 
s použitím této rovnice:  
f v ¼ N in 
N outCS L 175/516 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
N in je koncentrace po čtu částic p řed komponentem;  
N out je koncentrace po čtu částic za komponentem.  
5.7.2.3. Za řízení VPR musí být schopno odstra ňovat více než 99 % částic tetrakontanu (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) o pr ů­
m ěru elektrické mobility nejmén ě 30 nm, s koncentrací na vstupu ≥ 10 000 na cm  3 , a to p ři provozu 
s nastavením minimálního řed ění a p ři provozních teplotách doporu čených výrobcem.  
5.7.3. Postupy pro kontrolu systému m ěření PN  
5.7.3.1. Jednou m ěsíčně, když je kontrolováno kalibrovaným pr ůtokom ěrem, musí PNC, do kterého je p řiveden 
tok, udávat m ěřenou hodnotu v rozmezí 5 % od jmenovitého pr ůtoku po čítadlem částic.  
5.8. P řesnost sm ěšovacího za řízení  
V p řípad ě, že se pro kalibrace uvedené v bod ě 5.2 této díl čí p řílohy použije d ělič plyn ů, musí být 
přesnost sm ěšovacího za řízení taková, aby koncentrace z řed ěných kalibra čních plyn ů mohly být ur čeny 
s p řesností ± 2 %. Kalibra ční k řivka se ov ěří kontrolou st ředního rozsahu, jak je popsáno v bod ě 5.3 této 
díl čí p řílohy. Kalibra ční plyn s koncentrací nižší než 50 % rozsahu analyzátoru musí být v rozmezí 2 % 
své certifikované koncentrace.  
6. Referen ční plyny  
6.1. Čisté plyny  
6.1.1. Všechny hodnoty uvedené v ppm znamenají hodnoty V-ppm (vpm)  
6.1.2. Pro kalibraci a provoz musí být v p řípad ě pot řeby k dispozici tyto čisté plyny:  
6.1.2.1. Dusík:  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Syntetický vzduch:  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO; obsah kyslíku 18 až 21 % 
objemových;  
6.1.2.3. Kyslík:  
Čistota: > 99,5 % objemových O  2 ; 
6.1.2.4. Vodík (a sm ěs obsahující helium nebo dusík):  
Čistota: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; obsah vodíku 39 až 41 % objemových;  
6.1.2.5. Oxid uhelnatý:  
minimální čistota 99,5 %;  
6.1.2.6. Propan:  
minimální čistota 99,5 %.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/517
 
6.2. Kalibra ční plyny  
6.2.1. Skute čná koncentrace kalibra čního plynu musí být v rozmezí ± 1 % stanovené hodnoty, nebo jak je 
uvedeno níže.  
Sm ěsi plyn ů s následujícím složením musí být k dispozici se specifikací voln ě loženého plynu podle 
bodu 6.1.2.1 nebo 6.1.2.2 této díl čí p řílohy:  
a) C  3 H 8 v syntetickém vzduchu (viz bod 6.1.2.2 této díl čí p řílohy);  
b) CO v dusíku;  
c) CO  2 v dusíku;  
d) CH  4 v syntetickém vzduchu;  
e) NO v dusíku (množství NO  2 obsažené v tomto kalibra čním plynu nesmí p řekro čit 5 % obsahu NO);CS L 175/518 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 6  
Postupy a podmínky zkoušek typu 1  
1. Postupy a podmínky zkoušek  
1.1 Popis zkoušek  
1.1.1. Zkouška typu 1 se používá k ov ěření úrovní emisí plynných slou čenin, pevných částic, po čtu částic, 
hmotnostních emisí CO  2 , spot řeby paliva, spot řeby elektrické energie a ak čního dosahu na elekt řinu 
během p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
1.1.1.1. Zkoušky se provedou podle metody popsané v bod ě 1.2 této díl čí p řílohy nebo v bod ě 3 díl čí p řílohy 8 
u výhradn ě elektrických vozidel, hybridních elektrických vozidel a hybridních vozidel s palivovými články 
na stla čený vodík. Odeberou se vzorky výfukových plyn ů, pevných částic a částic a analyzují se podle 
předepsaných metod.  
1.1.2. Po čet zkoušek se ur čí na základ ě na diagramu na obrázku A6/1. Mezní hodnotou je maximální p řípustná 
hodnota pro p říslušné normované zne čišťující látky uvedené v p říloze I na řízení (ES) č. 715/2007.  
1.1.2.1. Diagram na obrázku A6/1 se použije pouze na celý p říslušný zkušební cyklus WLTP, a nikoli na jednotlivé 
fáze.  
1.1.2.2. Výsledky zkoušek musí p ředstavovat hodnoty dosažené poté, co byly použity faktory zm ěny energie 
systému REESS, korekce Ki a ATCT.  
1.1.2.3. Ur čení hodnot za celý cyklus  
1.1.2.3.1. Pokud je b ěhem kterékoli zkoušky p řekro čena mezní hodnota pro normované emise, vozidlo se zamítne.  
1.1.2.3.2. V závislosti na typu vozidla deklaruje výrobce v p říslušných p řípadech za celý cyklus hodnotu hmotnost ­
ních emisí CO  2 , spot řebu elektrické energie, spot řebu paliva u NOVC-FCHV a rovn ěž PER a AER podle 
tabulky A6/1.  
1.1.2.3.3. Deklarovaná hodnota spot řeby elektrické energie u vozidel OVC-HEV za provozu v režimu nabíjení- 
vybíjení se neur čí podle obrázku A6/1. Použije se jako hodnota schválení typu, pokud byla deklarovaná 
hodnota CO  2 přijata jako hodnota schválení. Pokud tomu tak není, použije se jako hodnota schválení typu 
nam ěřená hodnota spot řeby elektrické energie..  
1.1.2.3.4. Pokud jsou po první zkoušce spln ěna všechna kritéria v řádku 1 p říslušné tabulky A6/2, všechny hodnoty 
deklarované výrobcem se p řijmou jako hodnota schválení typu. Pokud jakékoli kritérium v řádku 1 
příslušné tabulky A6/2 není spln ěno, provede se druhá zkouška s týmž vozidlem.  
1.1.2.3.5. Po provedení druhé zkoušky se vypo čítá aritmetický pr ům ěr výsledk ů těchto dvou zkoušek. Pokud jsou 
prost řednictvím tohoto aritmetického pr ům ěru výsledk ů spln ěna všechna kritéria v řádku 2 p říslušné 
tabulky A6/2, všechny hodnoty deklarované výrobcem se p řijmou jako hodnota schválení typu. Pokud 
jakékoli kritérium v řádku 2 p říslušné tabulky A6/2 není spln ěno, provede se t řetí zkouška s týmž vozid ­
lem.  
1.1.2.3.6. Po provedení t řetí zkoušky se vypo čítá aritmetický pr ům ěr výsledk ů těchto t ří zkoušek. U všech parametr ů, 
které spl ňují odpovídající kritérium v řádku 3 p říslušné tabulky A6/2, se jako hodnota schválení typu 
použije deklarovaná hodnota. U jakéhokoli parametru, který nespl ňuje odpovídající kritérium v řádku 3 
příslušné tabulky A6/2, se jako hodnota schválení typu použije aritmetický pr ům ěr výsledk ů. 
1.1.2.3.7. Pokud jakékoli kritérium p říslušné tabulky A6/2 není po provedení první nebo druhé zkoušky spln ěno, 
mohou být hodnoty na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu deklarovány op ětovn ě 
jakožto vyšší hodnoty pro emise nebo spot řebu nebo jakožto nižší hodnoty pro ak ční dosahy na elekt řinu, 
aby se snížil požadovaný po čet zkoušek pro ú čely schválení typu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/519
 
1.1.2.3.8. Ur čení dCO2  1 , dCO2  2 a dCO2  3 
1.1.2.3.8.1. Aniž je dot čen požadavek bodu 1.1.2.3.8.2, použijí se ve vztahu ke kritériím pro po čet zkoušek v tabulce 
A6/2 tyto hodnoty pro dCO2  1 , dCO2  2 a dCO2  3 : 
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Pokud se zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení u vozidel OVC-HEV skládá ze dvou nebo více 
příslušných zkušebních cykl ů WLTP a hodnota dCO2x je nižší než 1,0, nahradí se hodnota dCO2x 
hodnotou 1,0.  
1.1.2.3.9. Pokud byl jako hodnota schválení typu použit a potvrzen výsledek zkoušky nebo pr ům ěr výsledk ů zkou ­ 
šek, odkazuje se pro ú čely dalších výpo čtů na tento výsledek jako na „deklarovanou hodnotu“.  
Tabulka A6/1  
Použitelná pravidla pro výrobcem deklarované hodnoty (hodnoty za celý cyklus)  ( 1 ) 
Typ vozidla  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Spot řeba elektrické 
energie (  3 ) 
(Wh/km)  Elektrický ak ční 
dosah na baterii / 
ak ční dosah 
výhradn ě na elek ­
třinu (  3 ) 
(km)  
Vozidla zkoušená podle 
díl čí p řílohy 6 (ICE)  M CO2 
Bod 3 díl čí 
přílohy 7  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
Bod 4.2.1.2.1 
přílohy 8  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
Bod 4.1.1 díl čí 
přílohy 8  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
Bod 4.1.2 díl čí 
přílohy 8  — EC AC,CD  
Bod 4.3.1 díl čí 
přílohy 8  AER Bod 
4.4.1.1 díl čí 
přílohy 8  
CS M CO2,CS  
Bod 4.1.1 díl čí 
přílohy 8  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
Bod 4.3.4.2 díl čí 
přílohy 8  PER  WLTC  
Bod 4.4.2 díl čí 
přílohy 8  
( 1 ) Deklarovanou hodnotou musí být hodnota, u níž byly provedeny nezbytné korekce (nap ř. korekce o Ki a jiné 
regionální korekce). 
( 2 ) Zaokrouhleno na xxx,xx. 
( 3 ) Zaokrouhleno na xxx,x.CS L 175/520 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A6/1  
Diagram pro po čet zkoušek typu 1
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/521
 
Tabulka A6/2  
Kritéria pro po čet zkoušek  
Pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-udržování pro vozidla ICE, NOVC-HEV a OVC-HEV.  
Zkouška  Parametr posuzování  Normované emise  M  CO2 
Řádek 1  První zkouška  Výsledky první 
zkoušky  ≤ regula ční mezní 
hodnota × 0,9  ≤ deklarovaná hodnota × 
dCO2  1 
Řádek 2  Druhá zkou ­ 
ška Aritmetický pr ům ěr 
výsledk ů první 
a druhé zkoušky  ≤ regula ční mezní 
hodnota × 1,0 (  1 ) ≤ deklarovaná hodnota × 
dCO2  2 
Řádek 3  T řetí zkouška  Aritmetický pr ům ěr 
výsledk ů t ří zkou ­ 
šek ≤ regula ční mezní 
hodnota × 1,0 (  1 ) ≤ deklarovaná hodnota × 
dCO2  3 
( 1 ) Každý výsledek zkoušky musí spl ňovat i regula ční mezní hodnotu.  
Pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení u vozidel OVC-HEV.  
Zkouška  Parametr posuzo ­
vání  Normované emise  M  CO2,CD  AER  
Řádek 1  První 
zkouška  Výsledky první 
zkoušky  ≤ regula ční mezní 
hodnota × 0,9 (  1 ) ≤ deklarovaná hod ­
nota × dCO2  1 ≥ deklarovaná hod ­
nota × 1,0  
Řádek 2  Druhá 
zkouška  Aritmetický 
pr ům ěr výsledk ů 
první a druhé 
zkoušky  ≤ regula ční mezní 
hodnota × 1,0 (  2 ) ≤ deklarovaná hod ­
nota × dCO2  2 ≥ deklarovaná hod ­
nota × 1,0  
Řádek 3  T řetí 
zkouška  Aritmetický 
pr ům ěr výsledk ů 
tří zkoušek  ≤ regula ční mezní 
hodnota × 1,0 (  2 ) ≤ deklarovaná hod ­
nota × dCO2  3 ≥ deklarovaná hod ­
nota × 1,0  
( 1 ) Hodnota „0,9“ se nahradí hodnotou „1,0“ u zkou šky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení u vozidel OVC-HEV pouze 
tehdy, pokud zkouška v režimu nabíjení-vybíjení obsahuje dva nebo více p říslušných cykl ů WLTC. 
( 2 ) Každý výsledek zkoušky musí spl ňovat regula ční mezní hodnotu.  
Pro vozidla PEV  
Zkouška  Parametr posuzování  Spot řeba elektrické energie  PER  
Řádek 1  První zkou ­ 
ška Výsledky první zko ­
ušky  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0 ≥ deklarovaná hodnota × 
1,0 
Řádek 2  Druhá zkou ­ 
ška Aritmetický pr ům ěr 
výsledk ů první 
a druhé zkoušky  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0 ≥ deklarovaná hodnota × 
1,0 
Řádek 3  T řetí zkou ­ 
ška Aritmetický pr ům ěr 
výsledk ů t ří zkoušek  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0 ≥ deklarovaná hodnota × 
1,0 
Pro vozidla NOVC-FCHV  
Zkouška  Parametr posuzování  FC  CS 
Řádek 1  První zkouška  Výsledky první zkoušky  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0 
Řádek 2  Druhá zkouška  Aritmetický pr ům ěr výsledk ů první a druhé 
zkoušky  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0 
Řádek 3  T řetí zkouška  Aritmetický pr ům ěr výsledk ů tří zkoušek  ≤ deklarovaná hodnota × 
1,0CS L 175/522 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.1.2.4. Ur čení hodnot pro konkrétní fázi  
1.1.2.4.1. Hodnota CO  2 pro konkrétní fázi  
1.1.2.4.1.1. Poté, co byla p řijata deklarovaná hodnota za celý cyklus pro hmotnostní emise CO  2 , vynásobí se aritme ­
tický pr ům ěr hodnot pro konkrétní fázi u výsledk ů zkoušek v g/km korek čním faktorem CO2_AF za 
účelem kompenzace rozdílu mezi deklarovanou hodnotou a výsledky zkoušky. Tato korigovaná hodnota 
bude hodnotou schválení typu pro CO  2 . 
CO2  A F ¼ Declared value 
Phase combined value  
kde: 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kde:  
CO2  ave  L je aritmetický pr ům ěr výsledku hmotnostních emisí CO  2 u výsledku (výsledk ů) zkoušky fáze L, 
g/km;  
CO2  ave  M je aritmetický pr ům ěr výsledku hmotnostních emisí CO  2 u výsledku (výsledk ů) zkoušky fáze M, 
g/km;  
CO2  ave  H je aritmetický pr ům ěr výsledku hmotnostních emisí CO  2 u výsledku (výsledk ů) zkoušky fáze H, 
g/km;  
CO2  ave  exH je aritmetický pr ům ěr výsledku hmotnostních emisí CO  2 u výsledku (výsledk ů) zkoušky fáze 
exH, g/km;  
D L je teoretická vzdálenost fáze L, km;  
D M je teoretická vzdálenost fáze M, km;  
D H je teoretická vzdálenost fáze H, km;  
D exH je teoretická vzdálenost fáze exH, km.  
1.1.2.4.1.2. Pokud deklarovaná hodnota za celý cyklus pro hmotnostní emise CO  2 není p řijata, vypo čte se hodnota 
hmotnostních emisí CO  2 pro schválení typu pro konkrétní fázi použitím aritmetického pr ům ěru všech 
výsledk ů zkoušek pro danou fázi.  
1.1.2.4.2. Hodnoty spot řeby paliva pro konkrétní fázi  
1.1.2.4.2.1. Hodnota spot řeby paliva se vypo čte pomocí hmotnostních emisí CO  2 pro konkrétní fázi s použitím rovnic 
v bod ě 1.1.2.4.1 této díl čí p řílohy a aritmetického pr ům ěru emisí.  
1.1.2.4.3. Hodnota spot řeby elektrické energie pro konkrétní fázi, PER a AER.  
1.1.2.4.3.1. Spot řeba elektrické energie pro konkrétní fázi a ak ční dosahy na elekt řinu pro konkrétní fázi se vypo čtou 
použitím aritmetického pr ům ěru hodnot pro konkrétní fázi z výsledku (výsledk ů) zkoušek, bez korek čního 
faktoru.  
1.2. Podmínky zkoušky typu 1  
1.2.1. Shrnutí  
1.2.1.1. Zkouška typu 1 se musí skládat z p ředepsaného sledu operací: p říprava dynamometru, pln ění paliva, 
odstavení a činnost motoru.  
1.2.1.2. Zkouška typu 1 musí obnášet provoz vozidla na vozidlovém dynamometru s p říslušným cyklem WLTC 
pro interpola ční rodinu. Pom ěrná část z řed ěných emisí výfukových plyn ů se pomocí za řízení pro odb ěr 
vzork ů s konstantním objemem plynule odebírá pro následnou analýzu.  
1.2.1.3. Koncentrace pozadí se zm ěří pro všechny slou čeniny, u nichž se provád ějí m ěření z řed ěných hmotnost ­
ních emisí. U zkoušek emisí výfukových plyn ů to vyžaduje odb ěr a analýzu ředicího vzduchu.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/523
 
1.2.1.3.1. M ěření pevných částic pozadí  
1.2.1.3.1.1. Pokud výrobce žádá o ode čtení hmotnosti pevných částic pozadí bu ď ředicího vzduchu, nebo ředicího 
tunelu z m ěření emisí, ur čí se tyto úrovn ě pozadí podle postup ů uvedených v bodech 1.2.1.3.1.1.1 až 
1.2.1.3.1.1.3 této díl čí p řílohy v četn ě. 
1.2.1.3.1.1.1. Maximální p řípustná korekce o pozadí je hmotnost na filtru odpovídající 1 mg/km p ři zkušebním pr ůtoku.  
1.2.1.3.1.1.2. Jestliže úrove ň pozadí p řekro čí tuto hodnotu, ode čte se standardní hodnota 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Dává-li ode čtení podílu pozadí záporný výsledek, pokládá se úrove ň pozadí za nulovou.  
1.2.1.3.1.2. Úrove ň hmotnosti pevných částic pozadí v ředicím vzduchu se ur čí z pr ůchodu filtrovaného ředicího 
vzduchu filtrem pevných částic na pozadí. Ur čí se z místa ve sm ěru proud ění bezprost ředn ě za filtry 
ředicího vzduchu. Úrovn ě pozadí v μg/m  3 se ur čí jako klouzavý aritmetický pr ům ěr nejmén ě 14 m ěření, 
přičemž se provádí alespo ň jedno m ěření týdn ě. 
1.2.1.3.1.3. Úrove ň hmotnosti pevných částic pozadí v ředicím tunelu se ur čí z pr ůchodu filtrovaného ředicího 
vzduchu filtrem pevných částic na pozadí. Je t řeba jej odebírat ze stejného místa jako vzorek pevných 
částic. Pokud se pro ú čely zkoušky použije sekundární řed ění, musí být systém sekundárního řed ění pro 
účely m ěření pozadí uveden v činnost. Lze provést jedno m ěření v den zkoušky, bu ď p řed zkouškou, nebo 
po ní.  
1.2.1.3.2. Ur čení po čtu částic pozadí  
1.2.1.3.2.1. Pokud výrobce žádá o korekci o pozadí, stanoví se tyto úrovn ě pozadí takto:  
1.2.1.3.2.1.1. Hodnotu pozadí lze bu ď vypo čítat, nebo zm ěřit. Maximální p řípustná korekce o pozadí se musí vztahovat 
k maximální p řípustné mí ře úniku ze systému m ěření po čtu částic (0,5 částice na cm  3 ) odstup ňované od 
reduk čního faktoru koncentrace částic, PCRF a pr ůtoku CVS použitého v dané zkoušce.  
1.2.1.3.2.1.2. Bu ď schvalovací orgán, nebo výrobce mohou požádat o to, aby byly místo vypo čtených hodnot použity 
skute čně nam ěřené hodnoty pozadí.  
1.2.1.3.2.1.3. Dává-li ode čtení podílu pozadí záporný výsledek, pokládá se výsledek PN za nulový.  
1.2.1.3.2.2. Úrove ň po čtu částic pozadí v ředicím vzduchu se ur čí odb ěrem vzorku z filtrovaného ředicího vzduchu. 
Odebere se z místa ve sm ěru proud ění bezprost ředn ě za filtry ředicího vzduchu do systému m ěření PN. 
Úrovn ě pozadí v částicích na cm  3 se ur čí jako klouzavý aritmetický pr ům ěr nejmén ě 14 m ěření, p řičemž 
se provádí alespo ň jedno m ěření týdn ě. 
1.2.1.3.2.3. Úrove ň po čtu částic pozadí v ředicím tunelu se ur čí odb ěrem vzorku z filtrovaného ředicího vzduchu. 
Odebere se ze stejného místa jako vzorek PN. Pokud se pro ú čely zkoušky použije sekundární řed ění, musí 
být systém sekundárního řed ění pro ú čely m ěření pozadí uveden v činnost. Lze provést jedno m ěření v den 
zkoušky, a to bu ď p řed zkouškou s použitím aktuálního PCRF a pr ůtoku CVS použitého b ěhem zkoušky, 
nebo po této zkoušce.CS L 175/524 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.2. Všeobecné vybavení zkušební komory  
1.2.2.1 M ěřené parametry  
1.2.2.1.1. Následující teploty se m ěří s p řesností ± 1,5 °C:  
a) teplota okolního vzduchu ve zkušební komo ře; 
b) teplota systému řed ění a systému pro odb ěr vzork ů, jak je požadováno pro systémy m ěření emisí 
definované v díl čí p říloze 5.  
1.2.2.1.2. Atmosférický tlak musí být možné m ěřit s p řesností ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Specifickou vlhkost H musí být možné m ěřit s p řesností ± 1 g H  2 O/kg suchého vzduchu.  
1.2.2.2. Zkušební komora a odstavné místo  
1.2.2.2.1. Zkušební komora  
1.2.2.2.1.1. Teplota ve zkušební komo ře musí být nastavena na 23 °C. Dovolená odchylka skute čné hodnoty musí 
činit ± 5 °C. Teplota a vlhkost vzduchu se m ěří na výstupu chladicího ventilátoru zkušební komory p ři 
minimální frekvenci 1 Hz. Pokud jde o teplotu na za čátku zkoušky, viz bod 1.2.8.1 díl čí p řílohy 6.  
1.2.2.2.1.2. Specifická vlhkost H vzduchu ve zkušební komo ře nebo vzduchu nasávaného motorem musí být:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg suchého vzduchu Þ 
1.2.2.2.1.3. Vlhkost se musí m ěřit pr ůběžn ě p ři minimální frekvenci 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Odstavné místo  
Teplota na odstavném míst ě musí být nastavena na 23 °C a dovolená odchylka skute čné hodnoty činí 
± 3 °C b ěhem 5minutového klouzavého aritmetického pr ům ěru a nesmí vykazovat systematickou 
odchylku od nastavené teploty. Teplota se musí m ěřit pr ůběžn ě p ři minimální frekvenci 1 Hz.  
1.2.3. Zkušební vozidlo  
1.2.3.1. Obecn ě 
Zkušební vozidlo i všechny jeho konstruk ční části se musí shodovat se sériovou výrobou nebo, pokud se 
vozidlo od sériové výroby odlišuje, musí být ve všech p říslušných zkušebních protokolech uveden úplný 
popis. P ři volb ě zkušebního vozidla se výrobce a schvalovací orgán dohodnou na tom, který model vozidla 
je reprezentativní pro danou interpola ční rodinu.  
Pro ú čely m ěření emisí se použije jízdní zatížení ur čené u zkušebního vozidla H. V p řípad ě rodiny podle 
matice jízdního zatížení se pro ú čely m ěření emisí použije jízdní zatížení vypo čtené pro vozidlo H  M podle 
bodu 5.1 díl čí p řílohy 4.  
Pokud se na žádost výrobce použije metoda interpolace (viz bod 3.2.3.2 díl čí p řílohy 7), provede se 
dodate čné m ěření emisí s jízdním zatížením stanoveným se zkušebním vozidlem L. Zkoušky na vozidlech 
H a L se musí provád ět s týmž zkušebním vozidlem a s co nejkratším kone čným p řevodovým pom ěrem 
v rámci dané interpola ční rodiny. V p řípad ě rodiny podle matice jízdního zatížení se provede dodate čné 
m ěření emisí s jízdním zatížením vypo čteným pro vozidlo L  M podle bodu 5.1 díl čí p řílohy 4.  
1.2.3.2. Interpola ční rozp ětí CO  2 
Metoda interpolace se použije pouze tehdy, pokud rozdíl v CO  2 mezi zkušebními vozidly L a H činí 
minimáln ě 5 g/km a maximáln ě 30 g/km nebo 20 % emisí CO  2 z vozidla H, podle toho, která hodnota 
je nižší.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/525
 
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze interpola ční p římku extrapolovat na maxi ­
máln ě 3 g/km nad emise CO  2 z vozidla H a/nebo pod emise CO  2 z vozidla L. Toto rozší ření je platné 
pouze v rámci absolutních mezí výše specifikovaného interpola čního rozp ětí. 
Tento bod se nepoužije na rozdíl v CO  2 mezi vozidly H  M a L  M rodiny podle matice jízdního zatížení.  
1.2.3.3. Záb ěh 
Vozidlo musí být v dobrém technickém stavu. Musí být zajeté a musí mít p řed zkouškou najeto alespo ň 
3 000 až 15 000 km. Motor, p řevodovka a vozidlo musí být p ředem zab ěhnuty podle doporu čení 
výrobce.  
1.2.4. Nastavení  
1.2.4.1. Nastavení a ov ěření dynamometru se provede podle díl čí p řílohy 4.  
1.2.4.2. Provoz dynamometru  
1.2.4.2.1. Pomocná za řízení musí být b ěhem provozu dynamometru vypnuta nebo deaktivována, pokud jejich 
provoz není nutný.  
1.2.4.2.2. Provozní režim vozidlového dynamometru, pokud existuje, musí být aktivován podle pokyn ů výrobce 
(nap ř. stisknutím tla čítek na volantu v konkrétním po řadí, použitím zkušebního za řízení z dílny výrobce, 
odstran ěním pojistky).  
Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu seznam deaktivovaných za řízení a od ůvodn ění jejich deaktivace. 
Provozní režim dynamometru musí být schválen schvalovacím orgánem a použití provozního režimu 
dynamometru se uvede ve všech p říslušných zkušebních protokolech.  
1.2.4.2.3. Provozní režim dynamometru nesmí aktivovat, m ěnit, zpomalovat nebo deaktivovat činnost jakékoli části, 
která ovliv ňuje emise a spot řebu paliva b ěhem zkoušky. Jakékoli za řízení, které ovliv ňuje provoz vozi ­
dlového dynamometru, musí být nastaveno tak, aby zajiš ťovalo jeho správné fungování.  
1.2.4.2.4. Pokud se vozidlo zkouší v režimu pohon dvou kol (2WD), zkouší se zkušební vozidlo na vozidlovém 
dynamometru s jednou osou, který spl ňuje požadavky podle bodu 2 díl čí p řílohy 5. Na žádost výrobce 
a se souhlasem schvalovacího orgánu lze vozidlo zkoušet na vozidlovém dynamometru se dv ěma osami.  
1.2.4.2.5. Pokud se vozidlo zkouší v režimu, který by za podmínek WLTP b ěhem p říslušného cyklu p řešel na 
částe čný nebo stálý pohon čtyř kol (4WD), zkouší se zkušební vozidlo na vozidlovém dynamometru se 
dv ěma osami, který spl ňuje požadavky podle bodu 2.3 díl čí p řílohy 5.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze vozidlo zkoušet na vozidlovém dynamometru 
s jednou osou, pokud jsou spln ěny tyto podmínky:  
a) zkušební vozidlo je p ři všech zkušebních režimech konvertováno na stálý pohon dvou kol;  
b) výrobce poskytl schvalovacímu orgánu podklady o tom, že CO  2 , spot řeba paliva a/nebo spot řeba 
elektrické energie konvertovaného vozidla je tatáž nebo vyšší než u nekonvertovaného vozidla p ři 
zkoušce na vozidlovém dynamometru se dv ěma osami.  
1.2.4.3. Výfukový systém vozidla nesmí vykazovat jakoukoliv net ěsnost, která by vedla ke snížení množství 
odebíraného plynu.  
1.2.4.4. Se řízení hnacího ústrojí a ovládacích za řízení vozidla musí odpovídat p ředpis ům výrobce pro sériovou 
výrobu.CS L 175/526 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.4.5. Pneumatiky musí být typu specifikovaného výrobcem vozidla jako p ůvodní vybavení. Pneumatiky lze 
hustit na tlak až o 50 % vyšší, než je tlak specifikovaný v bod ě 4.2.2.3 díl čí p řílohy 4. Tentýž tlak 
v pneumatikách se použije pro se řízení dynamometru a pro veškeré následné zkoušky. Použitý tlak v pneu ­
matikách se zaznamená do všech p říslušných zkušebních protokol ů. 
1.2.4.6. Referen ční palivo  
1.2.4.6.1. Pro zkoušení se použije vhodné referen ční palivo definované v p říloze IX.  
1.2.4.7. P říprava zkušebního vozidla  
1.2.4.7.1. P ři zkoušce musí být vozidlo p řibližn ě ve vodorovné poloze, aby se vylou čila jakákoli abnormální distri ­
buce paliva.  
1.2.4.7.2. V p řípad ě nutnosti dodá výrobce dopl ňkové sou části a adaptéry, které jsou pot řebné k instalaci výtoku 
paliva z nejnižšího bodu nádrže (nádrží) namontované (namontovaných) na vozidle, a dále sou části 
pot řebné k odb ěru vzork ů výfukových plyn ů. 
1.2.4.7.3. P ři odb ěru vzorku PM b ěhem zkoušky, kdy se regenerující za řízení nachází ve stabilizovaném stavu (tj. 
vozidlo neprochází regenerací), se doporu čuje, aby m ělo vozidlo dovršenu více než 1/3 nájezdu mezi 
plánovanými regeneracemi, nebo aby bylo periodicky se regenerující za řízení vystaveno ekvivalentní zát ěži 
mimo vozidlo.  
1.2.5. P ředb ěžné zkušební cykly  
1.2.5.1. Pokud to požaduje výrobce, lze provést p ředb ěžné zkušební cykly, aby bylo možné dodržet pr ůběh k řivky 
rychlosti v p ředepsaných mezích.  
1.2.6. Stabilizace zkušebního vozidla  
1.2.6.1. Palivová nádrž (nebo palivové nádrže) se naplní stanoveným zkušebním palivem. Pokud je v palivové 
nádrži (nebo v palivových nádržích) palivo, které neodpovídá požadavk ům bodu 1.2.4.6 této díl čí p řílohy, 
musí se stávající palivo p řed napln ěním nádrže zkušebním palivem od čerpat. Systém pro regulaci emisí 
zp ůsobených vypa řováním nesmí být nadm ěrn ě proplachován ani zat ěžován.  
1.2.6.2. Nabíjení REESS  
Před stabiliza čním zkušebním cyklem se REESS pln ě nabije. Na žádost výrobce lze nabíjení p řed stabilizací 
vynechat. REESS se p řed oficiální zkouškou již znovu nenabíjí.  
1.2.6.3. Zkušební vozidlo se p řistaví do zkušební komory a provedou se úkony uvedené v bodech 1.2.6.3.1 až 
1.2.6.3.9 v četn ě. 
1.2.6.3.1. Vozidlo se zaveze nebo dotla čí na dynamometr a je v chodu b ěhem p říslušných cykl ů WLTC. Vozidlo 
nemusí být ve studeném stavu a m ůže se použít k nastavení zatížení dynamometru.  
1.2.6.3.2. Zatížení dynamometru se nastaví podle bod ů 7 a 8 díl čí p řílohy 4.  
1.2.6.3.3. B ěhem stabilizace musí být teplota ve zkušební komo ře tatáž jako teplota definovaná pro zkoušku typu 1 
(bod 1.2.2.2.1 této díl čí p řílohy).  
1.2.6.3.4. Tlak v pneumatikách hnacích kol se nastaví podle bodu 1.2.4.5 této díl čí p řílohy.  
1.2.6.3.5. Vozidla se zážehovým motorem pohán ěná LPG nebo NG/biomethanem nebo vybavená tak, že mohou 
používat jako palivo bu ď benzin, nebo LPG, nebo NG/biomethan, se mezi zkouškami s prvním a druhým 
plynným referen čním palivem znovu stabilizují p řed zkouškou s druhým referen čním palivem.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/527
 
1.2.6.3.6. Pro ú čely stabilizace se provede p říslušný cyklus WLTC. Nastartování motoru a jízda se provedou podle 
bodu 1.2.6.4 této díl čí p řílohy.  
Dynamometr se nastaví podle díl čí p řílohy 4.  
1.2.6.3.7. Na žádost výrobce nebo schvalovacího orgánu lze provést dodate čné cykly WLTC za ú čelem uvedení 
vozidla a jeho ovládacích systém ů do stabilizovaného stavu.  
1.2.6.3.8. Rozsah takové dopl ňkové stabilizace se zaznamená ve všech p říslušných zkušebních protokolech.  
1.2.6.3.9. Ve zkušebn ě, v níž m ůže dojít ke kontaminaci zkoušky vozidla s nízkými emisemi pevných částic zbytky 
z p ředchozí zkoušky vozidla s vysokými emisemi pevných částic, se pro ú čely stabilizace za řízení pro 
odb ěr vzork ů doporu čuje, aby se s vozidlem s nízkými emisemi pevných částic projel jeden dvacetiminu ­
tový cyklus p ři ustálené rychlosti 120 km/h. Delší provoz a/nebo provoz p ři vyšší rychlosti je u stabilizace 
za řízení pro odb ěr vzork ů p řijatelný, pokud je vyžadován. M ěření pozadí ředicího tunelu se provedou po 
stabilizaci tunelu a p řed jakýmkoli následným zkoušením vozidla.  
1.2.6.4. Start hnacího ústrojí se zahájí pomocí za řízení poskytnutých pro tento ú čel podle pokyn ů výrobce.  
Přepínání provozního režimu, které není iniciováno vozidlem, b ěhem zkoušky není dovoleno, pokud není 
uvedeno jinak.  
1.2.6.4.1. Pokud není start hnacího ústrojí úsp ěšný, nap ř. pokud motor nenastartuje podle o čekávání nebo pokud 
vozidlo signalizuje chybu startování, zkouška je neplatná, zopakují se stabiliza ční zkoušky a provede se 
nová zkouška.  
1.2.6.4.2. Cyklus se zahájí startem hnacího ústrojí.  
1.2.6.4.3. V p řípadech, kdy se jako palivo používá LPG nebo NG/biomethan, je dovoleno, aby se motor nastartoval 
na benzin a p řepnul se automaticky na LPG nebo NG/biomethan až po ur čité dob ě, která nem ůže být 
řidi čem zm ěněna. 
1.2.6.4.4. B ěhem fáze stání / fáze volnob ěhu se s p řim ěřenou silou brzdí, aby se zabránilo otá čení hnacích kol.  
1.2.6.4.5. B ěhem zkoušky se m ěří rychlost v porovnání s časem nebo se získá ze systému záznamu dat p ři frekvenci 
alespo ň 1 Hz, aby bylo možné vyhodnotit skute čnou jízdní rychlost.  
1.2.6.4.6. Vzdálenost skute čně ujetá vozidlem se zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky pro 
každou fázi WLTC.  
1.2.6.5. Použití p řevodovky  
1.2.6.5.1. Manuální p řevodovka  
Musí být spln ěny pokyny pro řazení rychlostních stup ňů specifikované v díl čí p říloze 2. Vozidla zkoušená 
podle díl čí p řílohy 8 musí p ři jízd ě spl ňovat požadavky bodu 1.5 uvedené díl čí p řílohy.  
U vozidel, která nemohou dosáhnout zrychlení a maximálních rychlostí požadovaných pro p říslušný 
cyklus WLTC, je nutno pln ě sešlápnout plynový pedál až do okamžiku, kdy je znovu dosaženo požado ­
vané k řivky rychlosti. Nedodržení pr ůběhu k řivky rychlosti za t ěchto okolností ne činí zkoušku neplatnou. 
Odchylky od jízdního cyklu se zaznamenají do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
1.2.6.5.1.1. Použijí se dovolené odchylky uvedené v bod ě 1.2.6.6 této díl čí p řílohy.  
1.2.6.5.1.2. Zm ěna rychlostního stupn ě musí být zahájena a dokon čena v rozmezí ± 1,0 sekundy od p ředepsaného 
bodu řazení rychlostních stup ňů.CS L 175/528 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3. Spojka se sešlápne v rozmezí ± 1,0 sekundy od p ředepsaného provozního bodu spojky.  
1.2.6.5.2. Automatická p řevodovka  
1.2.6.5.2.1. Vozidla vybavená automatickou p řevodovkou se zkouší v primárním režimu. Plynový pedál se použije tak, 
aby byl p řesn ě dodržen pr ůběh k řivky rychlosti.  
1.2.6.5.2.2. Vozidla vybavená automatickou p řevodovkou s řidi čem volitelnými režimy musí spl ňovat mezní hodnoty 
normovaných emisí u všech režim ů automatického p řevodu pro jízdu sm ěrem vp řed. Výrobce poskytne 
schvalovacímu orgánu vhodné podklady. Na základ ě technických podklad ů poskytnutých výrobcem a se 
souhlasem schvalovacího orgánu se nevezmou v úvahu řidi čem volitelné režimy ur čené pro velmi speci ­
alizované a omezené ú čely (nap ř. režim údržby, pásový režim).  
1.2.6.5.2.3. Výrobce poskytne schvalovacímu orgánu podklady o tom, že existuje režim, který spl ňuje požadavky bodu 
3.5.9 této p řílohy. Se souhlasem schvalovacího orgánu lze primární režim použít jako jediný režim pro 
ur čení normovaných emisí, emisí CO  2 a spot řeby paliva. Bez ohledu na existenci primárního režimu musí 
být mezní hodnoty normovaných emisí spln ěny u všech posuzovaných režim ů automatického p řevodu 
použitých pro jízdu sm ěrem vp řed, jak je popsáno v bod ě 1.2.6.5.2.2 této díl čí p řílohy.  
1.2.6.5.2.4. Pokud vozidlo nemá žádný primární režim nebo pokud požadovaný primární režim neodsouhlasil schva ­
lovací orgán jakožto primární režim, vozidlo se zkouší v nejlepším režimu a nejhorším režimu na normo ­
vané emise, emise CO  2 a spot řebu paliva. Nejlepší a nejhorší režim se ur čí pomocí poskytnutých podklad ů 
týkajících se emisí CO  2 a spot řeby paliva u všech režim ů. Emise CO  2 a spot řeba paliva musí být aritme ­
tickým pr ům ěrem výsledk ů zkoušek u obou režim ů. Výsledky zkoušek u obou režim ů se zaznamenají do 
všech p říslušných zkušebních protokol ů. Bez ohledu na použití nejlepšího a nejhoršího režimu pro 
zkoušku musí být mezní hodnoty normovaných emisí spln ěny u všech posuzovaných režim ů automatic ­
kého p řevodu použitých pro jízdu sm ěrem vp řed, jak je popsáno v bod ě 1.2.6.5.2.2 této díl čí p řílohy.  
1.2.6.5.2.5. Použijí se dovolené odchylky uvedené v bod ě 1.2.6.6 této díl čí p řílohy.  
Po prvním použití řadicí páky se s ní v pr ůběhu zkoušky již nesmí manipulovat. První za řazení se provede 
1 sekundu p řed za čátkem prvního zrychlení.  
1.2.6.5.2.6. Vozidla s automatickou p řevodovkou s manuálním režimem se zkouší podle bodu 1.2.6.5.2 této díl čí 
přílohy.  
1.2.6.6. Dovolené odchylky od k řivky rychlosti  
Jsou dovoleny následující odchylky mezi skute čnou rychlostí vozidla a p ředepsanou rychlostí p říslušných 
zkušebních cykl ů. Tyto dovolené odchylky se nemají ukazovat řidi či: 
a) horní mez: o 2,0 km/h vyšší než nejvyšší bod k řivky v rozmezí ± 1,0 sekundy od daného bodu v čase; 
b) dolní mez: o 2,0 km/h nižší než nejnižší bod k řivky v rozmezí ± 1,0 sekundy od daného času.  
Viz obrázek A6/2.  
Jsou dovoleny odchylky rychlosti v ětší než p ředepsané odchylky za p ředpokladu, že nejsou nikdy p řekro ­ 
čeny po dobu delší než 1 sekunda.  
Během jedné zkoušky nesmí nastat více než deset takových odchylek.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/529
 
Obrázek A6/2  
Dovolené odchylky od k řivky rychlosti
  
1.2.6.7. Zrychlování  
1.2.6.7.1. P ři jízd ě vozidla se plynový pedál používá vhodným zp ůsobem tak, aby vozidlo p řesn ě dodržovalo pr ůběh 
křivky rychlosti.  
1.2.6.7.2. S vozidlem se jede plynule, používají se reprezentativní rychlostní stupn ě, rychlosti a postupy.  
1.2.6.7.3. V p řípad ě manuální p řevodovky se plynový pedál b ěhem každého za řazení rychlosti uvolní a za řazení se 
provede v co nejkratším čase. 
1.2.6.7.4. Pokud vozidlo nedokáže dodržet pr ůběh k řivky rychlosti, musí se použít maximální dostupný výkon, 
dokud rychlost vozidla znovu nedosáhne p říslušné cílové rychlosti.  
1.2.6.8. Zpomalování  
1.2.6.8.1. B ěhem zpomalování cyklu řidi č uvolní plynový pedál, ale nevypne manuáln ě spojku až do bodu uvede ­
ného v bod ě 4 písm. c) díl čí p řílohy 2.  
1.2.6.8.1.1. Pokud vozidlo zpomaluje rychleji, než jak stanoví k řivka rychlosti, plynový pedál se použije tak, aby 
vozidlo p řesn ě dodržovalo pr ůběh k řivky k řivku rychlosti.  
1.2.6.8.1.2. Pokud vozidlo zpomaluje p říliš pomalu a nedosahuje zamýšleného zpomalení, uvedou se v ú činnost brzdy 
tak, aby bylo možné p řesn ě dodržet pr ůběh k řivky rychlosti.  
1.2.6.9. Neo čekávané vypnutí motoru  
1.2.6.9.1. Pokud se motor neo čekávan ě vypne, stabiliza ční zkouška nebo zkouška typu 1 se prohlásí za neplatnou.  
1.2.6.10. Po dokon čení cyklu se motor vypne. Vozidlo nesmí být znovu nastartováno až do zahájení zkoušky, pro 
jejíž ú čely bylo stabilizováno.  
1.2.7. Odstavení vozidla  
1.2.7.1. Po stabilizaci a p řed zkoušením se zkušební vozidlo uchová v prostoru s podmínkami okolí popsanými 
v bod ě 1.2.2.2.2 této díl čí p řílohy.CS L 175/530 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.7.2. Vozidlo se odstaví na dobu minimáln ě šesti hodin a maximáln ě 36 hodin, p řičemž kryt motorového 
prostoru m ůže být otev řený nebo zav řený. Pokud to nevylu čují specifická ustanovení pro konkrétní 
vozidlo, lze je nuceným chlazením ochladit na teplotu, jež má být nastavena. Pokud se chlazení urychluje 
ventilátory, musí být ventilátory umíst ěny tak, aby bylo dosaženo maximálního ochlazení pohán ěcí 
soustavy, motoru a systému následného zpracování výfukových plyn ů homogenním zp ůsobem.  
1.2.8. Zkouška emisí a spot řeby paliva (zkouška typu 1)  
1.2.8.1. Teplota zkušební komory p ři zahájení zkoušky musí činit 23 °C ± 3 °C, m ěřeno p ři minimální frekvenci 
1 Hz. Teplota oleje v motoru a chladiva, pokud je použito, musí být v rozmezí ± 2 °C od stanovené teploty 
23 °C.  
1.2.8.2. Zkušební vozidlo se zatla čí na dynamometr.  
1.2.8.2.1. Hnací kola vozidla se umístí na dynamometr bez spušt ění motoru.  
1.2.8.2.2. Tlaky v pneumatikách hnacích kol musí být nastaveny podle ustanovení bodu 1.2.4.5 této díl čí p řílohy.  
1.2.8.2.3. Kryt motorového prostoru se zav ře. 
1.2.8.2.4. Bezprost ředn ě p řed spušt ěním motoru se k výfuku (výfuk ům) vozidla p řipojí spojovací trubka pro 
výfukové plyny.  
1.2.8.3. Start hnacího ústrojí a jízda  
1.2.8.3.1. Start hnacího ústrojí se zahájí pomocí za řízení poskytnutých pro tento ú čel podle pokyn ů výrobce.  
1.2.8.3.2. Jízda vozidla probíhá, jak je popsáno v bodech 1.2.6.4 až 1.2.6.10 této díl čí p řílohy v četn ě, v pr ůběhu 
příslušného cyklu WLTC, jak je popsáno v díl čí p říloze 1.  
1.2.8.4. Údaje o RCB se m ěří pro každou fázi WLTC podle definice v dodatku 2 k této díl čí p říloze.  
1.2.8.5. Skute čná rychlost vozidla se m ěří s frekvencí m ěření 10 Hz a vypo čtou se a zdokumentují indexy jízdní 
křivky popsané v bod ě 7 díl čí p řílohy 7.  
1.2.9. Odb ěr vzork ů plynných látek  
Vzorky plynných látek se odeberou do vak ů a slou čeniny se analyzují na konci zkoušky nebo fáze zkoušky 
nebo lze slou čeniny analyzovat pr ůběžn ě a integrovat je za celý cyklus.  
1.2.9.1. P řed každou zkouškou se provedou následující kroky.  
1.2.9.1.1. Vy čišt ěné a vyprázdn ěné vaky k jímání vzork ů se p řipojí k systém ům pro jímání vzork ů z řed ěného výfuko ­
vého plynu a ředicího vzduchu.  
1.2.9.1.2. M ěřicí p řístroje se uvedou do činnosti podle instrukcí výrobce p řístroje.  
1.2.9.1.3. Vým ěník tepla CVS (pokud je instalován) se p ředeh řeje nebo p ředchladí na teplotu v rozmezí dovolené 
odchylky jeho provozní teploty p ři zkoušce, jak je specifikováno v bod ě 3.3.5.1 díl čí p řílohy 5.  
1.2.9.1.4. Sou části, jako jsou odb ěrná potrubí, filtry, chladi če a čerpadla, se podle požadavk ů zah řejí nebo ochladí, 
dokud není dosaženo stabilizovaných provozních teplot.  
1.2.9.1.5. Pr ůtoky CVS se nastaví podle bodu 3.3.4 díl čí p řílohy 5 a pr ůtoky vzorku se nastaví na vhodnou úrove ň.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/531
 
1.2.9.1.6. Jakékoli elektronické integra ční za řízení se vynuluje a p řed za čátkem každé fáze cyklu m ůže být znovu 
vynulováno.  
1.2.9.1.7. Pro všechny kontinuální analyzátory plyn ů se zvolí vhodné pracovní rozsahy. B ěhem zkoušky je lze 
přepínat pouze tehdy, pokud se p řepnutí provede zm ěnou kalibrace, na kterou je použito digitální 
rozlišení p řístroje. B ěhem zkoušky se nesmí p řepínat zesílení analogových provozních zesilova čů analy ­
zátoru.  
1.2.9.1.8. Všechny kontinuální analyzátory plyn ů se vynulují a kalibrují s použitím plyn ů, které spl ňují požadavky 
bodu 6 díl čí p řílohy 5.  
1.2.10. Odb ěr vzork ů pro ur čení PM  
1.2.10.1. P řed každou zkouškou se provedou kroky popsané v bodech 1.2.10.1.1 až 1.2.10.1.2.3 této díl čí p řílohy 
včetn ě. 
1.2.10.1.1. Volba filtru  
1.2.10.1.1.1. Pro celý p říslušný cyklus WLTC se použije jednoduchý filtr pro odb ěr vzork ů pevných částic bez podp ůr­
ného filtru. Pro ú čely zohledn ění regionálních odchylek cyklu lze použít pro první t ři fáze jednoduchý filtr 
a pro čtvrtou fázi jiný filtr.  
1.2.10.1.2. P říprava filtru  
1.2.10.1.2.1. Nejmén ě jednu hodinu p řed zkouškou se filtr vloží do Petriho misky, která chrání p řed zne čišt ěním 
prachem a umož ňuje vým ěnu vzduchu, a umístí se do vážicí komory (nebo místnosti) ke stabilizaci.  
Na konci doby stabilizace se filtr zváží a jeho hmotnost se zaznamená do všech p říslušných záznamových 
arch ů zkoušky. Filtr se pak uchovává v uzav řené Petriho misce nebo v ut ěsn ěném držáku filtru do doby, 
než bude zapot řebí ke zkoušce. Filtr se musí použít do osmi hodin od vyjmutí z vážící komory (nebo 
místnosti).  
Filtr se vrátí do stabiliza ční místnosti do jedné hodiny po zkoušce a stabilizuje se minimáln ě po dobu 
jedné hodiny p řed vážením.  
1.2.10.1.2.2. Filtr pro odb ěr vzork ů pevných částic se opatrn ě umístí do držáku filtru. S filtrem se manipuluje pouze za 
použití pinzety nebo kleští. Hrubá nebo abrazivní manipulace s filtrem bude mít za následek chybné ur čení 
hmotnosti. Držák filtru s filtrem se umístí do odb ěrného potrubí, kterým nic neproudí.  
1.2.10.1.2.3. Doporu čuje se zkontrolovat mikrováhy na za čátku každého vážení, do 24 hodin p řed vážením vzork ů, 
zvážením jednoho referen čního p ředm ětu o hmotnosti p řibližn ě 100 mg. Tento p ředm ět se zváží t řikrát 
a výsledný aritmetický pr ům ěr se zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky. Pokud je 
výsledný aritmetický pr ům ěr vážení v rozmezí ± 5 μg od výsledku z p ředchozího vážení, pak se výsledek 
daného aktuálního vážení a váhy považují za platné.  
1.2.11. Odb ěr vzork ů pro ú čely PN  
1.2.11.1. P řed každou zkouškou se provedou kroky popsané v bodech 11.2.11.1.1 až 1.2.11.1.2 této díl čí p řílohy 
včetn ě: 
1.2.11.1.1. Specifické za řízení se systémem pro řed ění a m ěření částic se uvede do chodu a p řipraví se k odb ěru 
vzork ů. 
1.2.11.1.2. V souladu s postupy uvedenými v bodech 1.2.11.1.2.1 až 1.2.11.1.2.4 této díl čí p řílohy v četn ě se potvrdí 
správné fungování prvk ů PNC a VPR systému pro odb ěr vzork ů částic.  
1.2.11.1.2.1. Kontrola t ěsnosti s použitím filtru o vhodné výkonnosti p řipojeného ke vstupu do celého systému m ěření 
PN, VPR a PNC musí udávat nam ěřenou koncentraci mén ě než 0,5 částice na cm  3 .CS L 175/532 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2. Každý den musí kontrola posunu nuly u PNC s použitím filtru o vhodné výkonnosti p řipojeného ke vstupu 
do PNC udávat koncentraci ≤ 0,2 částice na cm  3 . Po odejmutí tohoto filtru musí PNC udávat nár ůst 
m ěřené koncentrace na nejmén ě 100 částic na cm  3 , když se odebírá vzorek okolního vzduchu, a údaj se 
musí vrátit na ≤ 0,2 částice na cm  3 , když se op ět p řipojí filtr.  
1.2.11.1.2.3. Musí být potvrzeno, že m ěřicí systém udává, že odpa řovací trubka, je-li sou částí systému, dosáhla své 
správné provozní teploty.  
1.2.11.1.2.4. Musí být potvrzeno, že m ěřicí systém udává, že ředicí za řízení PND  1 dosáhlo své správné provozní teploty.  
1.2.12. Odb ěr vzork ů b ěhem zkoušky  
1.2.12.1. Uvedou se v činnost ředicí systémy, odb ěrná čerpadla a systém pro shromaž ďování údaj ů. 
1.2.12.2. Uvedou se v činnost systémy pro odb ěr vzork ů PM a PN.  
1.2.12.3. Po čet částic se m ěří nep řetržit ě. Aritmetický pr ům ěr koncentrace se ur čí integrací signál ů analyzátoru p řes 
každou fázi.  
1.2. 12.4. Odb ěr vzork ů za čne p řed startem hnacího ústrojí nebo p ři jeho zahájení a skon čí p ři dokon čení cyklu.  
1.2.12.5. P řepínání p ři odb ěru vzork ů 
1.2.12.5.1. Plynné emise  
1.2.12.5.1.1. Odb ěr vzork ů z řed ěného výfukového plynu a ředicího vzduchu se v p řípad ě nutnosti p řepne z jednoho 
páru vak ů k odb ěru vzork ů na další páry t ěchto vak ů, a sice na konci každé fáze p říslušného cyklu WLTC, 
který má být použit.  
1.2.12.5.2. Pevné částice  
1.2.12.5.2.1. Použijí se požadavky bodu 1.2.10.1.1.1 této díl čí p řílohy.  
1.2.12.6. Vzdálenost ujetá na dynamometru se zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky pro 
každou fázi.  
1.2.13. Ukon čení zkoušky  
1.2.13.1. Motor se vypne ihned po ukon čení poslední části zkoušky.  
1.2.13.2. Vypne se za řízení pro odb ěr vzork ů s konstantním objemem, CVS nebo jiné sací za řízení nebo se od 
výfuku nebo výfuk ů vozidla odpojí trubka pro výfukové plyny.  
1.2.13.3. Vozidlo m ůže být odstran ěno z dynamometru.  
1.2.14. Postupy po provedení zkoušky  
1.2.14.1. Kontrola analyzátoru plyn ů 
1.2.14.1.1. Zkontrolují se údaje analyzátor ů používaných k pr ůběžným m ěřením z řed ěného plynu nulovacím plynem 
a kalibra čním plynem. Zkouška se považuje za vyhovující, jestliže je rozdíl p řed zkouškou a po zkoušce 
menší než 2 % hodnoty kalibra čního plynu.  
1.2.14.2. Analýza vzork ů ve vacích  
1.2.14.2.1. Výfukové plyny a ředicí vzduch obsažené ve vacích se analyzují co nejd říve. Výfukové plyny se v každém 
případ ě analyzují do 30 minut po skon čení dané fáze cyklu.  
Přihlédne se k reak čnímu času plynu u slou čenin ve vaku.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/533
 
1.2.14.2.2. Co možná nejd říve p řed analýzou se rozsah analyzátoru, který se použije pro každou slou čeninu, nastaví 
na nulu vhodným nulovacím plynem.  
1.2.14.2.3. Kalibra ční k řivky analyzátor ů se nastaví pomocí kalibra čních plyn ů jmenovitých koncentrací od 70 do 
100 % rozsahu stupnice.  
1.2.14.2.4. Potom se znovu zkontroluje vynulování analyzátor ů. Jestliže se kterýkoliv údaj liší o více než 2 % rozsahu 
stupnice od hodnoty nastavené podle bodu 1.2.14.2.2 této díl čí p řílohy, postup se u tohoto analyzátoru 
zopakuje.  
1.2.14.2.5. Odebrané vzorky se poté analyzují.  
1.2.14.2.6. Po analýze se za použití stejných plyn ů znovu zkontroluje nulový bod a kalibra ční body. Zkouška se 
považuje za vyhovující, jestliže je rozdíl menší než 2 % hodnoty kalibra čního plynu..  
1.2.14.2.7. Pr ůtoky a tlaky jednotlivých plyn ů u všech analyzátor ů musí být stejné jako p ři kalibraci analyzátor ů. 
1.2.14.2.8. Obsah každé m ěřené slou čeniny se po stabilizaci m ěřicího za řízení zaznamená do všech p říslušných 
záznamových arch ů zkoušky.  
1.2.14.2.9. Hmotnost a p řípadn ě po čet všech emisí se vypo čte podle díl čí p řílohy 7.  
1.2.14.2.10. Kalibrace a kontroly se provedou bu ď: 
a) p řed každou analýzou páru vak ů a po ní; nebo  
b) p řed dokon čenou zkouškou a po ní.  
Pokud se použije písmeno b), kalibrace a kontroly se provedou u všech analyzátor ů pro všechny rozsahy 
použité b ěhem zkoušky.  
V obou p řípadech, tedy písmene a) i b), se tentýž rozsah analyzátoru použije pro odpovídající vaky 
k jímání okolního vzduchu a výfukových plyn ů. 
1.2.14.3. Vážení filtru pro odb ěr vzork ů pevných částic  
1.2.14.3.1. Filtr pro odb ěr vzork ů pevných částic se vloží zp ět do vážicí komory (nebo místnosti) nejpozd ěji do jedné 
hodiny po dokon čení zkoušky. Stabilizuje se v Petriho misce, která je chrán ěna p řed zne čišt ěním prachem 
a umož ňuje vým ěnu vzduchu, nejmén ě po dobu jedné hodiny a zváží se. Brutto hmotnost filtru se 
zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
1.2.14.3.2. Musí být zváženy nejmén ě dva nepoužité referen ční filtry, pokud možno sou časn ě s vážením filtr ů pro 
odb ěr vzork ů, avšak nejpozd ěji do osmi hodin od vážení filtr ů pro odb ěr vzork ů. Referen ční filtry musí 
mít stejnou velikost a musí být ze stejného materiálu jako filtr pro odb ěr vzork ů. 
1.2.14.3.3. Pokud se specifická hmotnost kteréhokoli z referen čních filtr ů zm ění mezi jednotlivými váženími filtr ů pro 
odb ěr vzork ů o více než ± 5 μg, musí se filtr pro odb ěr vzork ů a referen ční filtry znovu stabilizovat ve 
vážicí komo ře (nebo místnosti) a znovu zvážit.  
1.2.14.3.4. Výsledky jednotlivých vážení referen čního filtru se porovnají s klouzavým aritmetickým pr ům ěrem jedno ­
tlivých hmotností téhož filtru. Klouzavý aritmetický pr ům ěr se vypo čítá z jednotlivých hmotností zjišt ě­
ných v dob ě poté, co byly referen ční filtry umíst ěny do vážicí komory (nebo místnosti). Doba, za kterou se 
vypo čte pr ům ěrná hodnota, musí být nejmén ě jeden den, avšak ne více než 15 dn ů.CS L 175/534 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.2.14.3.5. Opakované stabilizace a vážení filtr ů pro odb ěr vzork ů a referen čních filtr ů jsou p řípustné až do uplynutí 
80 hodin od m ěření plyn ů p ři zkoušce emisí. Jestliže do okamžiku uplynutí 80 hodin spl ňuje více než 
polovina referen čních filtr ů kritérium ± 5 μg, lze vážení filtr ů pro odb ěr vzork ů považovat za platné. 
Jestliže se v okamžiku uplynutí 80 hodin používají dva referen ční filtry a jeden z nich nespl ňuje kritérium 
± 5 μg, lze vážení filtru pro odb ěr vzork ů považovat za platné za podmínky, že sou čet absolutních rozdíl ů 
mezi pr ům ěry jednotlivých hmotností a klouzavými pr ům ěry dvou referen čních filtr ů je nejvýše 10 μg. 
1.2.14.3.6. Spl ňuje-li kritérium ± 5 μg mén ě než polovina referen čních filtr ů, vy řadí se filtr pro odb ěr vzork ů 
a zkouška emisí se opakuje. Všechny referen ční filtry se vy řadí a nahradí novými do 48 hodin. Ve 
všech ostatních p řípadech se referen ční filtry nahradí nejmén ě každých 30 dn ů takovým zp ůsobem, aby 
nebyl žádný filtr pro odb ěr vzork ů vážen bez porovnání s referen čním filtrem, který se ve vážicí komo ře 
(nebo místnosti) nacházel po dobu nejmén ě jednoho dne.  
1.2.14.3.7. Jestliže nejsou spln ěna kritéria stability pro vážicí komoru (nebo místnost) uvedená v bod ě 4.2.2.1 díl čí 
přílohy 5, avšak vážení referen čních filtr ů výše uvedeným kritériím vyhovuje, m ůže výrobce vozidla 
hmotnosti filtr ů k odb ěru vzork ů bu ď akceptovat, nebo zkoušky prohlásit za neplatné, upravit systém 
regulace ve vážicí komo ře (nebo místnosti) a zkoušku opakovat.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/535
 
Díl čí p říloha 6  
dodatek 1  
Postup zkoušky emisí u všech vozidel vybavených periodicky se regenerujícími systémy  
1. Obecn ě 
1.1. V tomto dodatku jsou vymezena zvláštní ustanovení pro zkoušení vozidla vybaveného periodicky se regeneru ­
jícím systémem definovaným v bod ě 3.8.1 této p řílohy.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu m ůže výrobce vyvinout alternativní postup k prokázání 
jeho rovnocennosti, v četn ě teploty filtru, úrovn ě zatížení a ujeté vzdálenosti. To lze provést na zkušebním stavu 
nebo na vozidlovém dynamometru.  
Alternativou k provád ění zkušebních postup ů definovaných v tomto dodatku lze pro CO  2 a spot řebu paliva 
použít fixní hodnotu K  i ve výši 1,05.  
1.2. B ěhem cykl ů, v nichž dochází k regeneraci, nemusí být použity emisní normy. Jestliže k periodické regeneraci 
dochází nejmén ě jednou v pr ůběhu zkoušky typu 1 a jestliže k ní došlo již alespo ň jednou v pr ůběhu p říprav ­
ného cyklu vozidla, nevyžaduje tato regenerace zvláštní zkušební postup. V tomto p řípad ě se tento dodatek 
nepoužije.  
1.3. Ustanovení tohoto dodatku se použijí pouze na m ěření PM, a nikoliv na m ěření PN.  
1.4. Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu se zkouška ur čená pro periodicky se regenerující 
systémy nepoužije u regenera čního za řízení, jestliže výrobce prokáže, že v pr ůběhu cykl ů, v nichž dochází 
k regeneraci, z ůstávají hodnoty emisí nižší než mezní hodnoty emisí pro p říslušnou kategorii vozidla.  
1.5. Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu lze pro ú čely ur čení faktoru regenerace K_i u vozidel 
třídy 2 a t řídy 3 vylou čit fázi s mimo řádn ě vysokou rychlostí.  
2. Postup zkoušky  
Zkušební vozidlo musí být schopno zabránit fázi regenerace nebo ji povolit za p ředpokladu, že takový provoz 
nijak neovlivní p ůvodní kalibrace motoru. Zabrán ění regeneraci je povoleno pouze tehdy, když je regenera ční 
systém zatížen, a p ři stabiliza čních cyklech. Nesmí se použít p ři m ěření emisí b ěhem fáze regenerace. Zkouška 
emisí se provede s nezm ěněnou p ůvodní řídicí jednotkou dodanou výrobcem (OEM). Na žádost výrobce a se 
souhlasem schvalovacího orgánu lze b ěhem ur čování faktoru K  i použít „technickou řídicí jednotku“, která nemá 
žádný vliv na p ůvodní kalibrace motoru.  
2.1. M ěření výfukových emisí mezi dv ěma cykly WLTC, kdy dojde k p řípad ům regenerace  
2.1.1. Aritmetický pr ům ěr hodnot emisí mezi p řípady regenerace a b ěhem zatížení regenera čního za řízení se ur čí 
z aritmetického pr ům ěru n ěkolika zkoušek typu 1 v p řibližn ě pravidelných intervalech (pokud je zkoušek více 
než dv ě). Lze zvolit i alternativní řešení, kdy výrobce poskytne údaje, kterými prokáže, že emise jsou u cykl ů 
WLTC mezi p řípady regenerace konstantní (± 15 %). V tomto p řípad ě je možno použít emise nam ěřené b ěhem 
zkoušky typu 1. V jakémkoli jiném p řípad ě se provedou m ěření emisí u alespo ň dvou cykl ů typu 1: jeden cyklus 
bezprost ředn ě po regeneraci (p řed novým zatížením za řízení) a jeden co nejblíže p řed fází regenerace. Veškerá 
m ěření emisí se provedou v souladu s touto díl čí p řílohou a veškeré výpo čty se provedou v souladu s bodem 3 
tohoto dodatku.  
2.1.2. Zát ěžový postup a stanovení faktoru K  i se provedou b ěhem jízdního cyklu typu 1 na vozidlovém dynamometru 
nebo na zkušebním stavu za použití rovnocenného zkušebního cyklu. Tyto cykly mohou prob ěhnout spojit ě (tj. 
aniž by bylo nutné motor mezi cykly vypnout). Po libovolném po čtu dokon čených cykl ů se m ůže vozidlo 
odstavit z vozidlového dynamometru a zkouška m ůže pokra čovat pozd ěji.CS L 175/536 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.3. Po čet cykl ů D mezi dv ěma cykly WLTC, b ěhem nichž dojde k p řípad ům regenerace, po čet cykl ů n, b ěhem nichž 
se m ěří emise, a m ěření hmotnostních emisí M ′ sij pro každou slou čeninu (i) u každého cyklu (j) se zaznamenají 
do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
2.2. M ěření emisí b ěhem p řípad ů regenerace  
2.2.1. Pro p řípravu vozidla, pokud se požaduje, ke zkoušce emisí b ěhem fáze regenerace lze použít stabiliza ční cykly 
podle bodu 1.2.6 této díl čí p řílohy nebo rovnocenné cykly na zkušebním stavu, podle toho, který postup 
zat ěžování byl zvolen v bod ě 2.1.2 této díl čí p řílohy.  
2.2.2. P řed provedením první platné zkoušky emisí se použijí podmínky vztahující se na zkoušku a vozidlo pro ú čely 
zkoušky typu 1 popsané v této p říloze.  
2.2.3. B ěhem p řípravy vozidla nesmí dojít k regeneraci. To lze zajistit jedním z následujících postup ů: 
2.2.3.1. Pro stabiliza ční cykly je možné instalovat náhražkový systém regenerace nebo částe čný systém.  
2.2.3.2. Jakákoli jiná metoda dohodnutá mezi výrobcem a schvalovacím orgánem.  
2.2.4. Provede se zkouška výfukových emisí po studeném startu, v četn ě procesu regenerace, podle p říslušného cyklu 
WLTC.  
2.2.5. Pokud proces regenerace vyžaduje více než jeden cyklus WLTC, musí být každý cyklus WLTC dokon čen. Je 
přípustné použít jediný filtr pro odb ěr vzork ů pevných částic pro n ěkolik cykl ů nutných k dokon čení regene ­
race.  
2.2.5.1. Pokud se vyžaduje více než jeden cyklus WLTC, provede se další cyklus (cykly) WLTC bezprost ředn ě po prvním 
cyklu bez vypnutí motoru, a to do doby, než se dosáhne úplné regenerace. V p řípad ě, že po čet vak ů pro plynné 
emise nutný k provedení n ěkolika cykl ů p řesahuje dostupný po čet vak ů, musí být doba nutná k p říprav ě nové 
zkoušky co nejkratší. B ěhem této doby se motor nesmí vypínat.  
2.2.6. Hodnoty emisí b ěhem regenerace M  ri se pro každou slou čeninu (i) vypo čtou podle bodu 3 tohoto dodatku. 
Po čet p říslušných zkušebních cykl ů pro úplnou regeneraci se zaznamená do všech p říslušných záznamových 
arch ů zkoušky.  
3. Výpo čty 
3.1. Výpo čet výfukových emisí a emisí CO  2 a spot řeby paliva jediného systému s regenerací 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n pro n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d pro d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kde pro každou posuzovanou slou čeninu (i):  
M ′ sij je hmotnost emisí slou čeniny (i) za jeden zkušební cyklus (j) bez regenerace, g/km;  
M ′ rij je hmotnost emisí slou čeniny (i) za jeden zkušební cyklus (j) b ěhem regenerace, g/km (pokud d > 1, první 
zkušební cyklus WLTC se provede za studena a následující cykly za tepla);CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/537
 
M si je st řední hodnota hmotnosti emisí slou čeniny (i) bez regenerace, g/km;  
M ri je st řední hodnota hmotnosti emisí slou čeniny (i) b ěhem regenerace, g/km;  
M pi je st řední hodnota hmotnosti emisí slou čeniny (i), g/km;  
n je po čet zkušebních cykl ů mezi cykly, b ěhem nichž dojde k p řípad ům regenerace, pro n ěž se m ěří emise 
u cyklu WLTC typu 1, ≥ 1; 
d je po čet dokon čených p říslušných zkušebních cykl ů vyžadovaných pro regeneraci;  
D je po čet dokon čených p říslušných zkušebních cykl ů mezi dv ěma cykly, b ěhem nichž dojde k p řípad ům 
regenerace.  
Výpo čet M  pi je graficky znázorn ěn na obrázku A6. App1/1.  
Obrázek A6.App1/1  
Parametry m ěřené b ěhem zkoušky emisí b ěhem cykl ů, ve kterých dochází k regeneraci, a mezi t ěmito 
cykly (schematický p říklad, emise v pr ůběhu „D“ se mohou zv ětšovat nebo zmenšovat)
  
3.1.1. Výpo čet regenera čního faktoru K  i pro každou posuzovanou slou čeninu i.  
Výrobce se m ůže rozhodnout, zda pro každou slou čeninu nezávisle ur čí aditivní kompenzace, nebo multipli ­
ka ční faktory.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kompenzace:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi a K  i : výsledky a typ faktoru zvolený výrobcem se zaznamenají. Výsledek K  i se zaznamená do všech 
příslušných zkušebních protokol ů. Výsledky M  si , M  pi a K  i se zaznamenají do všech p říslušných záznamových 
arch ů zkoušky.  
K i lze ur čit po dokon čení jediné regenera ční sekvence zahrnující m ěření p řed p řípady regenerace, b ěhem nich 
a po nich, jak je znázorn ěno na obrázku A6. App1/1.CS L 175/538 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2. Výpo čet výfukových emisí a emisí CO  2 a spot řeby paliva vícenásobných systém ů s periodickou regenerací  
Následující hodnoty se vypo čtou pro a) jeden provozní cyklus typu 1 pro normované emise a b) pro každou 
jednotlivou fázi pro emise CO  2 a spot řebu paliva. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k pro n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k pro d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kompenzace:  K i ¼ M  pi Ä M si 
kde:  
M si je st řední hodnota hmotnosti emisí všech p řípad ů (k) slou čeniny (i) bez regenerace, g/km;  
M ri je st řední hodnota hmotnosti emisí všech p řípad ů (k) slou čeniny (i) b ěhem regenerace, g/km;  
M pi je st řední hodnota hmotnosti emisí všech p řípad ů (k) slou čeniny (i), g/km;  
M sik je st řední hodnota hmotnosti emisí jednoho p řípadu (k) slou čeniny (i) bez regenerace, g/km;  
M rik je st řední hodnota hmotnosti emisí jednoho p řípadu (k) slou čeniny (i) b ěhem regenerace, g/km;  
M ′ sik,j je hmotnost emisí jednoho p řípadu (k) slou čeniny (i) v g/km bez regenerace, m ěřená v bod ě j, kde 1 ≤ j ≤ 
n k , g/km;  
M ′ rik,j je hmotnost emisí jednoho p řípadu (k) slou čeniny (i) b ěhem regenerace (pokud, provede se první 
zkouška typu 1 za studena a následující cykly za tepla) nam ěřená p ři zkušebním cyklu (j), kde 1 ≤ j ≤ 
d k , g/km;  
n k je po čet úplných zkušebních cykl ů p řípadu (k) mezi dv ěma cykly, b ěhem nichž dojde k regenera čním 
fázím, pro n ěž se provádí m ěření emisí (cykly WLTC typu 1 nebo rovnocenné cykly na zkušebním 
stavu), ≥ 2; 
d k je po čet úplných p říslušných zkušebních cykl ů p řípadu (k) vyžadovaných pro úplnou regeneraci;  
D k je po čet úplných p říslušných zkušebních cykl ů p řípadu (k) mezi dv ěma cykly, b ěhem nichž dojde 
k regenera čním fázím;  
x je po čet p řípad ů úplné regenerace.  
Výpo čet M  pi je graficky znázorn ěn na obrázku A6.App1/2.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/539
 
Obrázek A6.App1/2  
Parametry m ěřené b ěhem zkoušky emisí b ěhem cykl ů, ve kterých dochází k regeneraci, a mezi t ěmito 
cykly (schematický p říklad)
  
Výpo čet K  i u více systém ů s periodickou regenerací je možný až poté, co u každého systému došlo k ur čitému po čtu 
případ ů regenerace.  
Po dokon čení úplného postupu (A až B, viz obrázek A6.App1/2) by m ělo být op ět dosaženo p ůvodní po čáte ční 
podmínky A.CS L 175/540 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 6  
Dodatek 2  
Zkušební postup pro monitorování elektrického napájecího systému  
1. Obecn ě 
V p řípad ě, že se zkoušejí vozidla NOVC-HEV a OVC-HEV, použijí se dodatky 2 a 3 k díl čí p říloze 8.  
V tomto dodatku jsou vymezena specifická ustanovení týkající se korekce výsledk ů zkoušek pro hmotnostní emise 
CO  2 jako funkce energetické bilance ΔE REESS  pro všechny REESS.  
Korigované hodnoty pro hmotnostní emise CO  2 musí odpovídat nulové energetické bilanci ( ΔE REESS  = 0) a musí se 
vypo čítat pomocí korek čního koeficientu ur čeného, jak je vymezeno níže.  
2. M ěřicí vybavení a p řístroje  
2.1. M ěření proudu  
Vybíjení systému REESS se definuje jako záporný proud.  
2.1.1. Proud (proudy) systému REESS se m ěří b ěhem zkoušky pomocí proudového sníma če čelis ťového nebo uzav řeného 
typu. M ěření proudu musí spl ňovat požadavky stanovené v tabulce A8/1. Proudový sníma č (proudové sníma če) 
musí být schopen (schopny) zachytit maximální proud p ři spušt ění motoru a p ři teplotních podmínkách v bod ě 
m ěření. 
2.1.2. Proudové sníma če musí být namontovány na jakýkoli systém REESS na jednom z kabel ů p řipojených p římo 
k REESS a musí zahrnovat celkový proud REESS.  
V p řípad ě odstín ěných drát ů se použijí vhodné metody se souhlasem schvalovacího orgánu.  
Aby bylo možno proud REESS snadno zm ěřit externím m ěřicím vybavením, m ěl by výrobce pokud možno 
vytvo řit na vozidle vhodné, bezpe čné a p řístupné propojovací body. Pokud to není proveditelné, musí výrobce 
poskytnout schvalovacímu orgánu podporu tím, že poskytne prost ředky k propojení proudového sníma če s kabely 
REESS zp ůsobem popsaným výše.  
2.1.3. M ěřený proud se integruje v čase p ři minimální frekvenci 20 Hz a vynáší v m ěřených hodnotách Q vyjád řených 
v ampérhodinách (Ah). M ěřený proud se integruje v čase a vynáší v m ěřených hodnotách Q vyjád řených v ampér ­
hodinách (Ah). Tuto integraci lze provést v systému m ěření proudu.  
2.2. Palubní údaje vozidla  
2.2.1. Alternativn ě lze proud REESS ur čit s použitím údaj ů založených na vozidle. Aby bylo možné tuto metodu použít, 
musí být k dispozici tyto údaje ze zkušebního vozidla:  
a) integrovaná hodnota stavu nabití od posledního spušt ění v Ah;  
b) integrovaná hodnota stavu nabití podle palubních údaj ů vypo čtená na minimální frekvenci odb ěru vzork ů ve 
výši 5 Hz;  
c) hodnota stavu nabití prost řednictvím konektoru OBD, jak je popsáno v norm ě SAE J1962.  
2.2.2. P řesnost palubních údaj ů vozidla o nabití a vybití systému REESS prokáže výrobce schvalovacímu orgánu.  
Výrobce m ůže vytvo řit rodinu vozidel s ohledem na monitorování REESS, aby prokázal, že palubní údaje vozidla 
o nabití a vybití systému REESS jsou správné. P řesnost t ěchto údaj ů se prokáže na reprezentativním vozidle.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/541
 
Platí tato kritéria pro rodinu:  
a) identický spalovací proces (tj. zážehový, vzn ětový, dvoutaktní, čtyřtaktní);  
b) identická strategie nabíjení a/nebo rekuperace (softwarový datový modul REESS);  
c) dostupnost palubních údaj ů; 
d) identický stav nabití m ěřený datovým modulem REESS;  
e) identická palubní simulace stavu nabití.  
3. Postup korekce založený na zm ěně energie systému REESS  
3.1. M ěření proudu REESS za číná ve stejnou dobu, kdy za číná zkouška, a kon čí ihned poté, kdy vozidlo dokon čí úplný 
jízdní cyklus.  
3.2. Elektrická bilance Q nam ěřená v elektrickém napájecím systému se použije jako m ěřítko rozdílu v obsahu energie 
REESS na konci cyklu ve srovnání se za čátkem cyklu. Elektrická bilance se ur čí pro celý cyklus WLTC pro 
příslušnou t řídu vozidel.  
3.3. Jednotlivé hodnoty Q  phase  se zaznamenají b ěhem fází cyklu, které musí být provedeny u p říslušné t řídy vozidel.  
3.4. Korekce hmotnostních emisí CO  2 během celého cyklu jako funkce korek čního kritéria c.  
3.4.1. Výpo čet korek čního kritéria c  
Korek ční kritérium c je pom ěr mezi absolutní hodnotou zm ěny elektrické energie ΔE REESS,j  a palivové energie 
a vypo čte se pomocí t ěchto rovnic: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
kde:  
c je korek ční kritérium;  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie všech systém ů REESS b ěhem doby j ur čená podle bodu 4.1 tohoto 
dodatku, Wh;  
j je v tomto bod ě celý p říslušný zkušební cyklus WLTP;  
E fuel je palivová energie podle této rovnice: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
kde:  
E fuel je obsah energie spot řebovaného paliva b ěhem celého p říslušného zkušebního cyklu WLTP, Wh;  
HV je hodnota výh řevnosti podle tabulky A6.App2/1, kWh/l;  
FC nb je nevyvážená spot řeba paliva u zkoušky typu 1, nekorigovaná o energetickou bilanci, ur čená podle bodu 6 
díl čí p řílohy 7, l/100 km;  
d je vzdálenost ujetá b ěhem odpovídajícího p říslušného zkušebního cyklu WLTP, km;  
10 koeficient p řevodu na Wh.CS L 175/542 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.4.2. Korekce se použije, pokud je ΔE REESS  negativní (což odpovídá stavu, kdy se REESS vybíjí) a korek ční kritérium 
c vypo čtené podle bodu 3.4.1 této díl čí p řílohy je v ětší než použitelná dovolená odchylka podle tabulky 
A6.App2/2.  
3.4.3. Korekce se vynechá a použijí se nekorigované hodnoty, pokud korek ční kritérium c vypo čtené podle bodu 3.4.1 
této díl čí p řílohy je menší než použitelná dovolená odchylka podle tabulky A6.App2/2.  
3.4.4. Korekci lze vynechat a lze použít nekorigované hodnoty, pokud:  
a) ΔE REESS  je pozitivní (což odpovídá stavu, kdy se REESS nabíjí) a korek ční kritérium c vypo čtené podle bodu 
3.4.1 této díl čí p řílohy je v ětší než použitelná dovolená odchylka podle tabulky A6.App2/2;  
b) výrobce m ůže schvalovacímu orgánu prokázat m ěřením, že neexistuje žádný vztah mezi ΔE REESS  a hmotnost ­
ními emisemi CO  2 , resp. mezi ΔE REESS  a spot řebou paliva.  
Tabulka A6.App2/1  
Obsah energie v palivu  
Palivo  Benzin  Motorová nafta  
Obsah Ethanol/bionafta, v %  E10  E85  B7  
Tepelná hodnota(kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tabulka A6.App2/2  
Korek ční kritéria RCB  
Cyklus  S rychlostí nízkou + st řední  S rychlostí nízkou + st řední + 
vysokou  S rychlostí nízkou + st řední + 
vysokou + mimo řádn ě 
vysokou  
Korek ční kritérium c  0,015  0,01  0,005  
4. Použití korek ční funkce  
4.1. Za ú čelem použití korek ční funkce se z nam ěřeného proudu a jmenovitého nap ětí vypo čte zm ěna elektrické 
energie ΔE REESS,j  za dobu j u všech systém ů REESS:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kde:  
ΔE REESS,j,i  je zm ěna elektrické energie REESS (i) b ěhem posuzované doby (j), Wh;  
a: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kde:  
U REESS  je jmenovité nap ětí REESS ur čené podle DIN EN 60050-482, V;  
I(t) j,i je elektrický proud REESS (i) b ěhem posuzované doby (j) ur čený podle bodu 2 tohoto dodatku, A;  
t 0 je čas na za čátku posuzované doby j, s;  
t end je čas na konci posuzované doby j, s.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/543
 
i je indexové číslo posuzovaného REESS;  
n je celkové množství REESS;  
j je indexové číslo pro posuzovanou dobu, p řičemž dobou musí být jakákoli p říslušná fáze cyklu, 
kombinace fází cyklu a p říslušný celý cyklus;  
1 
3 600  je koeficient p řevodu Ws na Wh.  
4.2. Pro ú čely korekce hmotnostních emisí CO  2 , g/km, se použijí Willansovy koeficienty specifické pro spalovací 
proces podle tabulky A6.App2/3.  
4.3. Provede se korekce a použije se na celý cyklus a na každou fázi cyklu zvláš ť a zahrne se do všech p říslušných 
zkušebních protokol ů. 
4.4. Pro tento specifický výpo čet se použije ú činnost alternátor ů fixního elektrického napájecího systému:  
η alternator ¼ 0,67 pro alternátory elektrického napájecího systému REESS  
4.5. Výsledný rozdíl hmotnostních emisí CO  2 pro posuzovanou dobu j v d ůsledku chování zatížení alternátoru pro 
nabíjení REESS se vypo čte pomocí této rovnice:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kde:  
ΔM CO2,j  je výsledný rozdíl hmotnostních emisí CO  2 u doby j, g/km;  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie REESS b ěhem posuzované doby j vypo čtená podle bodu 4.1 tohoto 
dodatku, Wh;  
d j je ujetá vzdálenost b ěhem posuzované doby j, km;  
j je indexové číslo pro posuzovanou dobu, p řičemž dobou musí být jakákoli p říslušná fáze cyklu, 
kombinace fází cyklu a p říslušný celý cyklus;  
0,0036 je koeficient p řevodu Wh na MJ;  
η alternator  je ú činnost alternátoru podle bodu 4.4 tohoto dodatku;  
Willans  factor  je Willans ův koeficient specifický pro spalovací proces podle tabulky A6.App2/3, gCO  2 /MJ;  
4.5.1. Hodnoty CO  2 každé fáze a celého cyklu se korigují takto:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
kde:  
ΔM CO2,j  je výsledek podle bodu 4.5 této díl čí p řílohy za dobu j, g/km.CS L 175/544 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.6. Pro ú čely korekce emisí CO  2 , g/km, se použijí Willansovy koeficienty v tabulce A6.App2/2.  
Tabulka A6.App2/3  
Willansovy koeficienty  
Atmosférické sání  P řepl ňování  
Zážehový  benzin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Vzn ětový  motorová nafta (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/545
 
Díl čí p říloha 6a  
Zkouška korekce teploty okolí pro ú čely ur čení emisí CO  2 za teplotních podmínek reprezentativních pro daný 
region  
1. Úvod  
Tato díl čí p říloha popisuje dopl ňkovou zkoušku korekce teploty okolí (ATCT) pro ú čely ur čení emisí CO  2 za 
teplotních podmínek reprezentativních pro daný region.  
1.1. Emise CO  2 vozidel ICE a NOVC-HEV a hodnoty v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV se korigují 
podle požadavk ů této díl čí p řílohy. Nevyžaduje se žádná korekce pro hodnotu CO  2 u zkoušky v režimu nabíjení- 
vybíjení. Nevyžaduje se žádná korekce pro ak ční dosah na elekt řinu. 
2. Rodina pro zkoušku korekce teploty okolí (ATCT)  
2.1. Sou částí téže rodiny ATCT sm ějí být pouze vozidla, která jsou totožná z hlediska všech t ěchto charakteristik:  
a) architektura hnacího ústrojí (nap ř. spalovací motor, hybridní pohon, palivový článek nebo elektromotor);  
b) spalovací proces (tj. dvoudobý nebo čtyřdobý);  
c) po čet a uspo řádání válc ů; 
d) zp ůsob spalování motoru (tj. nep římé nebo p římé vst řikování);  
e) druh chladicího systému (tj. vzduchový, vodní nebo olejový);  
f) zp ůsob sání (tj. atmosférické sání nebo p řepl ňování);  
g) palivo, pro které je motor konstruován (tj. benzin, motorová nafta, NG, LPG atd.);  
h) katalyzátor (t řícestný katalyzátor, zachycova č NOx pro chudé sm ěsi, SCR, katalyzátor NOx pro chudé sm ěsi 
nebo jiný);  
i) filtr pevných částic je/není instalován; a  
j) recirkulace výfukových plyn ů (je/není, chlazeno nebo nechlazeno).  
Krom ě toho se musí vozidla podobat, pokud jde o tyto charakteristiky:  
k) pokud jde o zdvihový objem motoru, vozidla se nesmí odlišovat o více než 30 % od vozidla s nejnižším 
objemem; a  
l) izolace motorového prostoru musí být podobného typu, pokud jde o materiál, množství a umíst ění izolace. 
Výrobci poskytnou schvalovacímu orgánu d ůkazy (nap ř. prost řednictvím výkres ů CAD) o tom, že objem 
a hmotnost instalovaného izola čního materiálu je v rozmezí dovolené odchylky 10 % od m ěřeného referen ­ 
čního vozidla ATCT.  
2.1.1. Pokud jsou instalována za řízení pro aktivní akumulaci tepla, považují se za sou část téže rodiny ATCT pouze 
vozidla, která spl ňují následující požadavky:  
i) tepelná kapacita definovaná entalpií v systému je v rozmezí 0 až 10 % nad entalpií zkušebního vozidla; a  
ii) výrobce p ůvodního za řízení m ůže technické zkušebn ě poskytnout d ůkazy o tom, že doba, po kterou probíhá 
uvol ňování tepla p ři spušt ění motoru v rámci rodiny, je v rozmezí od 0 do 10 % kratší než doba, po kterou 
probíhá uvol ňování tepla u zkušebního vozidla.CS L 175/546 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.1.2. Za sou část téže rodiny ATCT se považují pouze vozidla, která spl ňují kritéria podle bodu 3.9.4 této díl čí p řílohy.  
3. Postup ATCT  
Provede se zkouška typu 1 specifikovaná v díl čí p říloze 6, s výjimkou požadavk ů uvedených v bodech 3.1 až 3.9 
této díl čí p řílohy 6a (týkající se ATCT) v četn ě. 
3.1. Podmínky okolí pro ATCT  
3.1.1. Teplota (T  reg ), p ři níž se má vozidlo odstavit a zkoušet pro ú čely ATCT, je 14 °C.  
3.1.2. Minimální doba odstavení (t  soak_ATCT  ) pro ú čely ATCT je 9 hodin.  
3.2. Zkušební komora a odstavné místo  
3.2.1. Zkušební komora  
3.2.1.1. Teplota ve zkušební komo ře musí být nastavena na T  reg . Skute čná teplota musí být v rozmezí ± 3 °C p ři zahájení 
zkoušky a v rozmezí ± 5 °C v pr ůběhu zkoušky. Teplota a vlhkost vzduchu se m ěří na výstupu chladicího 
ventilátoru s minimální frekvencí 1 Hz.  
3.2.1.2. Specifická vlhkost (H) vzduchu ve zkušební komo ře nebo vzduchu nasávaného motorem musí být:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg suchého vzduchu Þ 
3.2.1.3. Teplota a vlhkost vzduchu se m ěří na výstupu chladicího ventilátoru vozidla s frekvencí 1 Hz.  
3.2.2. Odstavné místo  
3.2.2.1. Teplota na odstavném míst ě musí být nastavena na T  reg a skute čná teplota musí být v rozmezí ± 3 °C b ěhem 
5minutového klouzavého aritmetického pr ům ěru a nesmí vykazovat systematickou odchylku od nastavené 
teploty. Teplota se musí m ěřit pr ůběžn ě p ři minimální frekvenci 1 Hz.  
3.2.2.2. Umíst ění čidla teploty na odstavném míst ě musí být reprezentativní, aby bylo možné zm ěřit okolní teplotu 
kolem vozidla, a technická zkušebna je zkontroluje.  
Čidlo musí být umíst ěno ve vzdálenosti nejmén ě 10 cm od st ěny odstavného místa a musí být chrán ěno p řed 
přímým proud ěním vzduchu.  
Podmínky související s proud ěním vzduchu v odstavné místnosti v blízkosti vozidla musí p ředstavovat p řirozené 
proud ění reprezentativní pro rozm ěry místnosti (bez vynuceného proud ění). 
3.3. Zkušební vozidlo  
3.3.1. Vozidlo, jež má být zkoušeno, musí být reprezentativní pro rodinu, pro niž se ur čují údaje ATCT (jak je popsáno 
v bod ě 2.3 této díl čí p řílohy).  
3.3.2. Z rodiny ATCT se zvolí interpola ční rodina s nejnižším zdvihovým objemem motoru (viz bod 2 této díl čí 
přílohy) a zkušební vozidlo musí být v konfiguraci „vozidlo H“ této rodiny.  
3.3.3. V p říslušných p řípadech se zvolí vozidlo s nejnižší entalpií za řízení pro aktivní akumulaci tepla a nejpomalejším 
uvol ňováním tepla u za řízení pro aktivní akumulaci tepla z dané rodiny ATCT.  
3.3.4. Zkušební vozidlo musí spl ňovat požadavky bodu 1.2.3 díl čí p řílohy 6.  
3.4. Nastavení  
3.4.1. Jízdní zatížení a dynamometr musí být nastaveny podle díl čí p řílohy 4.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/547
 
Aby se zohlednil rozdíl v hustot ě vzduchu p ři 14 °C ve srovnání s hustotou vzduchu p ři 20 °C, nastaví se 
vozidlový dynamometr podle bod ů 7 a 8 díl čí p řílohy 4, s výjimkou toho, že hodnota f  2_TReg  následující rovnice 
se použije jako cílový koeficient C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
kde:  
f 2 je koeficient jízdního zatížení druhého stupn ě, p ři referen čních podmínkách, N/(km/h)  2 ; 
T ref je referen ční teplota jízdního zatížení specifikovaná v bod ě 3.2.10 této p řílohy, °C;  
T reg je regionální teplota podle definice v bod ě 3.1.1., °C.  
Pokud je k dispozici platné nastavení vozidlového dynamometru u zkoušky p ři 23 °C, p řizp ůsobí se koeficient 
vozidlového dynamometru druhého stupn ě (C  d ) podle této rovnice:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Stabilizace  
3.5.1. Vozidlo se stabilizuje podle bodu 1.2.6 díl čí p řílohy 6. Na žádost výrobce lze stabilizaci provést p ři teplot ě T reg . 
3.6. Postup odstavení  
3.6.1. Po stabilizaci a p řed zkoušením se vozidla uchovávají na odstavném míst ě s podmínkami okolí popsanými 
v bod ě 3.2.2 této díl čí p řílohy.  
3.6.2. P řemíst ění z prostoru, kde probíhá stabilizace, do odstavného prostoru, musí prob ěhnout co nejrychleji, maxi ­
máln ě do 10 minut.  
3.6.3. Vozidlo pak musí z ůstat v odstavném prostoru tak dlouho, aby se doba od skon čení stabiliza ční zkoušky do 
zahájení zkoušky ATCT rovnala dob ě t soak_ATCT  s dovolenou odchylkou plus 15 minut. Na žádost výrobce a se 
souhlasem schvalovacího orgánu lze dobu t  soak_ATCT  prodloužit až o 120 minut. V tomto p řípad ě se tato 
prodloužená doba použije pro chlazení specifikované v bod ě 3.9 této díl čí p řílohy.  
3.6.4. Odstavení se provede bez použití chladicího ventilátoru a všechny části karoserie jsou v pozici jako u b ěžného 
parkování. Doba mezi ukon čením stabilizace a zahájením zkoušky ATCT se zaznamená.  
3.6.5. P řemíst ění z odstavného prostoru do zkušební komory musí prob ěhnout co nejrychleji. Vozidlo nesmí být 
vystaveno teplot ě odlišné od T  reg po dobu delší než 10 minut.  
3.6.6. Pokud toto zkušební vozidlo slouží jako referen ční vozidlo pro rodinu ATCT, provede se dodate čné odstavení 
při teplot ě 23 °C, jak je specifikováno v bod ě 3.9.  
3.7. Zkouška ATCT  
3.7.1. Zkušebním cyklem musí být p říslušný cyklus WLTC specifikovaný v díl čí p říloze 1 pro danou t řídu vozidla.  
3.7.2. Musí být dodrženy postupy pro provád ění zkoušek emisí, jak jsou specifikovány v díl čí p říloze 6, s výjimkou 
toho, že podmínky okolí pro zkušební komoru musí být podmínky popsané v bod ě 3.2.1 této díl čí p řílohy.CS L 175/548 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.8. Výpo čet a dokumentace  
3.8.1. Korek ční faktor rodiny  FCF  se vypo čte takto:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
kde 
M CO2,23°  jsou hmotnostní emise CO  2 v pr ůběhu úplného cyklu WLTC zkoušky typu 1 p ři 23 °C u vozidla H, 
po provedení kroku 3 tabulky A7/1 v díl čí p říloze 7, avšak bez jakýchkoli dalších korekcí, g/km;  
M CO2,Treg  jsou hmotnostní emise CO  2 v pr ůběhu úplného cyklu WLTC zkoušky p ři regionální teplot ě po 
provedení kroku 3 tabulky A7/1 v díl čí p říloze 7, avšak bez jakýchkoli dalších korekcí, g/km.  
Faktor  FCF  se zaznamená do všech p říslušných zkušebních protokol ů. 
3.8.2. Hodnoty CO  2 pro každé vozidlo v rámci rodiny ATCT (podle definice v bod ě 3 této díl čí p řílohy) se vypo čtou 
pomocí t ěchto rovnic:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
kde:  
M CO2,c,4  a M CO2,p,4  jsou hmotnostní emise CO  2 v pr ůběhu úplného cyklu WLTC c a fází cyklu p, jež jsou 
výsledkem p ředchozího výpo čtu, g/km;  
M CO2,c,5  a M CO2,p,5  jsou hmotnostní emise CO  2 v pr ůběhu úplného cyklu WLTC c a fází cyklu p, v četn ě 
korekce ATCT, a použijí se pro veškeré další korekce nebo veškeré další výpo čty, g/km.  
3.9. Ustanovení pro chlazení  
3.9.1. U zkušebního vozidla sloužícího jako referen ční vozidlo pro rodinu ATCT a u všech vozidel H interpola čních 
rodin v rámci rodiny ATCT se kone čná teplota chladiva motoru zm ěří po provedení p říslušné zkoušky typu 1 
při teplot ě 23 °C a po odstavení p ři teplot ě 23 °C po dobu t  soak_ATCT  s dovolenou odchylkou plus 15 minut.  
3.9.1.1. Pokud byla doba t  soak_ATCT  u p říslušné zkoušky ATCT prodloužena, použije se tatáž doba odstavení s dovolenou 
odchylkou dalších 15 minut.  
3.9.2. Chlazení se provede co nejd říve po skon čení zkoušky typu 1, s maximálním zpožd ěním v délce 10 minut. 
Nam ěřená doba odstavení je doba mezi m ěřením kone čné teploty a skon čením zkoušky typu 1 p ři teplot ě 
23 °C a tato doba se zaznamená do všech p říslušných záznamových arch ů zkoušky.  
3.9.3. Pr ům ěrná teplota odstavného prostoru b ěhem posledních t ří hodin procesu odstavení se ode čte od nam ěřené 
kone čné teploty chladiva motoru na konci doby odstavení specifikované v bod ě 3.9.1. Ozna čí se jako Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Pokud není výsledná teplota Δ T_ATCT  v rozmezí - 2 °C až + 4 °C ve srovnání s referen čním vozidlem, nepovažuje 
se tato interpola ční rodina za člena téže rodiny ATCT.  
3.9.5. U všech vozidel v rámci jedné rodiny ATCT se chladivo m ěří na tomtéž míst ě v chladicím systému. Toto místo 
musí být co nejblíže motoru, aby teplota chladiva byla co nejreprezentativn ější v ůči teplot ě motoru.  
3.9.6. M ěření teploty odstavného prostoru se provede podle bodu 3.2.2.2 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/549
 
Díl čí p říloha 7  
Výpo čty 
1. Obecné požadavky  
1.1 Výpo čty týkající se speciáln ě hybridních vozidel, výhradn ě elektrických vozidel a vozidel s palivovými 
články používajícími stla čený vodík jsou popsány v díl čí p říloze 8.  
Pravidla pro výpo čet výsledk ů po jednotlivých krocích jsou popsána v bod ě 4 díl čí p řílohy 8.  
1.2 Výpo čty popsané v této díl čí p říloze se používají pro vozidla se spalovacími motory.  
1.3 Zaokrouhlení výsledk ů zkoušek  
1.3.1 Pr ůběžné kroky p ři výpo čtech se nezaokrouhlují.  
1.3.2 Kone čné výsledky normovaných emisí se zaokrouhlí jedenkrát na takový po čet míst za desetinnou čárkou, 
který je uveden v p říslušné norm ě pro emise, plus jedna dopl ňková významná číslice.  
1.3.3 Korek ční faktor pro NO  x , KH, se zaokrouhlí na dv ě desetinná místa.  
1.3.4 Faktor řed ění, DF, se zaokrouhlí na dv ě desetinná místa.  
1.3.5 Pokud jde o informace, jež nesouvisejí s normami, použije se osv ědčený technický úsudek.  
1.3.6 Zaokrouhlování výsledk ů týkajících se emisí CO  2 a spot řeby paliva je popsáno v bod ě 1.4 této díl čí p řílohy.  
1.4 Pravidla pro výpo čet kone čných výsledk ů zkoušek po jednotlivých krocích pro vozidla se spalovacími 
motory  
Výsledky se vypo čítají v po řadí popsaném v tabulce A7/1. Všechny použitelné výsledky ve sloupci „Výstup“ 
se zaznamenají. Sloupec „Proces“ popisuje, které body je t řeba pro výpo čet použít, nebo obsahuje 
dopl ňkové výpo čty. 
Pro ú čely této tabulky se v rovnicích a výsledcích používá tato terminologie:  
c úplný p říslušný cyklus,  
p každá fáze p říslušného cyklu,  
i každá p říslušná složka normovaných emisí, bez CO  2 , 
CO  2 emise CO  2 . 
Tabulka A7/1  
Postup pro výpo čet kone čných výsledk ů zkoušky  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Příloha 6  Nezpracované 
výsledky zkoušek  Hmotnostní emise 
Díl čí p říloha 7 bodu 3 až 3.2.2 
včetn ě M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1CS L 175/550 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Krok č. 1 
výstupu  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Výpo čet hodnot kombinovaného 
cyklu: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
kde: 
M i/CO2,c,2  jsou výsledky emisí za celý 
cyklus, 
d p jsou ujeté vzdálenosti ve fázích 
cyklu p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Kroky č. 1 
a 2 výstupu  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  korekce RCB 
Díl čí p říloha 6 dodatek 2  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Výstup 
Kroky č. 2 
a 3 výstupu  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Postup pro zkoušky emisí u všech 
vozidel vybavených periodicky se 
regenerujícími systémy, K  i. 
Díl čí p říloha 6 dodatek 1  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
nebo  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
a dále  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
nebo  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
Aditivní kompenzace nebo multipli ­
ka ční faktor, který se má použít 
v souladu se stanovením postupu K  i . 
Není-li postup K  i použitelný:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Kroky č. 3 
a 4a 
výstupu  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Je-li postup K  i použitelný, sla ďte 
fázové hodnoty CO  2 s hodnotou 
kombinovaného cyklu: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
pro každou fázi cyklu p; 
kde: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Není-li postup K  i použitelný:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/551
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Krok č. 4 
výstupu  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
OM  CO2,p,4  , g/km.  Korekce ATCT podle bodu 3.8.2 díl čí 
přílohy 6a. 
Faktory zhoršení vypo čtené podle 
přílohy VII a použité na hodnoty 
normovaných emisí.  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„výsle ­
dek 
jedno ­
tlivé 
zkou ­ 
šky“  
Krok č. 5 
výstupu  Pro každou zkou ­ 
šku: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Zpr ům ěrování zkoušek a deklarovaná 
hodnota. 
Díl čí p říloha 6 bodu 1.1.2 až 1.1.2.3 
včetn ě M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
Krok č. 6 
výstupu  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Slad ění fázových hodnot. 
Díl čí p říloha 6 bod 1.1.2.4. 
a: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Kroky č. 6 
a 7 výstupu  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Výpo čet spot řeby paliva. 
Díl čí p říloha 7 bod 6. 
Výpo čet spot řeby paliva se provede 
zvláš ť za p říslušný cyklus a za jeho 
jednotlivé fáze. Za tímto ú čelem: 
a) se použijí hodnoty CO  2 z p řísluš ­
ných fází nebo p říslušných cykl ů; 
b) se použijí normované emise za 
úplný cyklus. 
a: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„výsle ­
dek 
zkouš ­
ky 
typu 1 
na 
zkuše ­
bním 
vozid ­
le“ 
Krok 8  Pro každé zkušební 
vozidlo H a L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Bylo-li krom ě zkušebního vozidla 
H zkoušeno také zkušební vozidlo 
L, je výslednou hodnotou normova ­
ných emisí vyšší z t ěchto dvou 
hodnot, která se ozna čí jako M  i,c . 
V p řípad ě kombinovaných emisí 
THC+NOx se použije nejvyšší 
hodnota sou čtu odkazující bu ď na 
vysokou úrove ň (VH –  Vehicle High ), 
nebo na nízkou úrove ň (VL –  Vehicle 
Low). 
Jinak, pokud nebylo zkoušeno 
vozidlo L, platí  M  i;c ¼ M  i;c;8 
U CO  2 a FC se použijí hodnoty 
odvozené v kroku č. 8, hodnoty 
CO  2 se zaokrouhlí na dv ě desetinná 
místa a hodnoty FC se zaokrouhlí 
na t ři desetinná místa.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
a pokud bylo zkou ­ 
šeno vozidlo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
„výsle ­
dek 
u inter ­
pola ční 
rodiny ­ 
“ 
Kone č­
ný 
výsled ­
ek 
norm ­
ovaný ­
ch 
emisíCS L 175/552 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Krok č. 9 M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
a pokud bylo zkou ­ 
šeno vozidlo L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Výpo čty spot řeby paliva a CO  2 
u jednotlivých vozidel v rámci 
interpola ční rodiny CO  2 . 
Díl čí p říloha 7 bod 3.2.3. 
Emise CO  2 musí být vyjád řeny 
v gramech na kilometr (g/km) 
a zaokrouhleny na nejbližší celé 
číslo. 
Hodnoty FC se zaokrouhlí na jedno 
desetinné místo, vyjád ří se v l/ 
100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
„výsle ­
dek 
u jedn ­
otli ­
vého 
vozidl ­
a“ 
Kone č­
ný 
výsled ­
ek 
m ěření 
CO  2 
a FC  
2. Stanovení objemu z řed ěného výfukového plynu  
2.1 Výpo čet objemu v p řípad ě použití odb ěrného za řízení s prom ěnlivým z řeďováním schopným provozu p ři 
konstantním nebo prom ěnlivém pr ůtoku  
2.1.1 Objemový pr ůtok se m ěří kontinuáln ě. Celkový objem se m ěří po dobu trvání zkoušky.  
2.2 Výpo čet objemu v p řípad ě použití odb ěrného za řízení s prom ěnlivým z řeďováním p ři použití objemového 
dávkovacího čerpadla  
2.2.1 Výpo čet se provede pomocí této rovnice: 
V ¼ V 0 Ü N 
kde:  
V je objem z řed ěných výfukových plyn ů v litrech za zkoušku (p řed korekcí),  
V 0 je objem plynu dopravovaný objemovým dávkovacím čerpadlem p ři zkušebních podmínkách, 
v litrech za otá čku čerpadla,  
N je po čet otá ček čerpadla za zkoušku.  
2.2.1.1 Korekce objemu na normální podmínky  
Korekce objemu z řed ěného výfukového plynu V na normální podmínky se provede podle této rovnice: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kde:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B je barometrický tlak ve zkušební místnosti, v kPa,  
P 1 je podtlak na vstupu objemového dávkovacího čerpadla ve vztahu k barometrickému tlaku, v kPa,  
T p je aritmetický pr ům ěr teploty z řed ěného výfukového plynu vstupujícího do objemového dávkovacího 
čerpadla v pr ůběhu zkoušky, v kelvinech (K).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/553
 
3. Hmotnostní emise  
3.1 Obecné požadavky  
3.1.1 Za p ředpokladu nulových ú čink ů stla čitelnosti se všechny plyny, které jsou p řítomny v procesech sání, 
spalování a výfuku, mohou považovat za ideální podle Avogadrovy hypotézy.  
3.1.2 Za referen čních podmínek 273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa se hmotnost M plynných slou čenin emitovaných 
vozidlem v pr ůběhu zkoušky stanoví jako sou čin objemové koncentrace daného plynu a objemu z řed ěného 
výfukového plynu, s pat řičným p řihlédnutím k t ěmto hustotám:  
Oxid uhelnatý (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Oxid uhli čitý (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Uhlovodíky:  
pro benzin (E10) (C  1 H 1,93 O 0,033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
pro motorovou naftu (B7) (C  1 H 1,86 O 0,007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
pro LPG (C  1 H 2,525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
pro NG/biomethan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
pro ethanol (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Oxidy dusíku (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
Hustota použitá pro výpo čty hmotnosti NMHC se rovná hustot ě všech uhlovodík ů p ři 273,15 K (0 °C) 
a 101,325 kPa a je závislá na palivu. Hustota použitá pro výpo čty hmotnosti propanu (viz bod 3.5 díl čí 
přílohy 5) činí s 1,967 g/l p ři normálních podmínkách.  
Není-li druh paliva v tomto bod ě uveden, hustota tohoto paliva se vypo čítá pomocí rovnice uvedené v bod ě 
3.1.3 této díl čí p řílohy.  
3.1.3 Pro výpo čet hustoty všech uhlovodík ů pro každé referen ční palivo o st ředním složení C  X H Y O Z platí obecný 
vzorec:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kde:  
ρ THC je hustota všech uhlovodík ů a všech uhlovodík ů jiných než methan, v g/l,  
MW  C je molární hmotnost uhlíku (12,011 g/mol),  
MW  H je molární hmotnost vodíku (1,008 g/mol),  
MW  O je molární hmotnost kyslíku (15,999 g/mol),  
V M je molární objem ideálního plynu p ři 273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa (22,413 l/mol),  
H/C je pom ěr vodíku k uhlíku v konkrétním palivu C  X H Y O Z , 
O/C je pom ěr kyslíku k uhlíku v konkrétním palivu C  X H Y O Z .CS L 175/554 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2 Výpo čet hmotnostních emisí  
3.2.1 Hmotnostní emise plynných slou čenin v každé fázi cyklu se vypo čítají pomocí t ěchto rovnic: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
kde:  
M i je hmotnostní emise slou čeniny (i) za zkoušku nebo v jednotlivé fázi, v g/km,  
V mix je objem z řed ěných výfukových plyn ů za zkoušku nebo v jednotlivé fázi vyjád řený v litrech za 
zkoušku/fázi a korigovaný na normální podmínky (273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa),  
ρ i hustota slou čeniny (i) v g/l p ři normální teplot ě a tlaku (273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa),  
KH je korek ční faktor vlhkosti použitelný pouze na hmotnostní emise oxid ů dusíku NO  2 a NO  x za 
zkoušku nebo v jednotlivé fázi,  
C i je koncentrace slou čeniny (i) ve z řed ěném výfukovém plynu za zkoušku nebo v jednotlivé fázi 
vyjád řená v ppm a korigovaná podle množství slou čeniny (i) obsažené v ředicím vzduchu,  
d je vzdálenost ujetá za p říslušný cyklus WLTC, v km,  
n je po čet fází p říslušného cyklu WLTC.  
3.2.1.1 Koncentrace plynné slou čeniny ve z řed ěném výfukovém plynu se koriguje množstvím této plynné slou ­ 
čeniny v ředicím vzduchu pomocí této rovnice: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kde:  
C i je koncentrace plynné slou čeniny ve z řed ěném výfukovém plynu korigovaná množstvím plynné 
slou čeniny (i) obsaženým v ředicím vzduchu, v ppm,  
C e je koncentrace plynné slou čeniny nam ěřená ve z řed ěném výfukovém plynu, v ppm,  
C d je koncentrace plynné slou čeniny (i) v ředicím vzduchu, v ppm,  
DF je faktor řed ění. 
3.2.1.1.1 Faktor řed ění DF se vypo čítá pomocí rovnice pro doty čné palivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pro benzin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pro motorovou naftu (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pro LPG  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pro NG/biomethan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 pro ethanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 pro vodíkCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/555
 
Pokud jde o rovnici pro vodík:  
C H2O je koncentrace H  2 O ve z řed ěném výfukovém plynu obsaženém ve vaku pro jímání vzork ů, 
v objemových procentech,  
C H2O-DA  je koncentrace H  2 O v ředicím vzduchu, v objemových procentech,  
C H2 je koncentrace H  2 ve z řed ěném výfukovém plynu obsaženém ve vaku pro jímání vzork ů, 
v ppm,  
Není-li druh paliva v tomto bod ě uveden, DF tohoto paliva se vypo čítá pomocí rovnice uvedené v bod ě 
3.2.1.1.2 této díl čí p řílohy.  
Pokud výrobce používá DF, který zahrnuje n ěkolik fází, vypo čítá se DF s použitím st řední koncentrace 
plynných slou čenin v doty čných fázích.  
St řední koncentrace plynné slou čeniny se vypo čítá pomocí této rovnice:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
kde:  
C i je st řední koncentrace plynné slou čeniny,  
C i,phase  je koncentrace v každé fázi,  
V mix,phase  je V  mix v odpovídající fázi.  
3.2.1.1.2 Pro výpo čet faktoru řed ění DF pro každé referen ční palivo s aritmetickým pr ům ěrem složení C  x H y O z platí 
tento obecný vzorec: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kde: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 je koncentrace H  2 O ve z řed ěném výfukovém plynu obsaženém ve vaku pro jímání vzork ů, 
v objemových procentech,  
C HC je koncentrace HC ve z řed ěném výfukovém plynu obsaženém ve vaku pro jímání vzork ů, v ppm 
ekvivalentu uhlíku,  
C CO je koncentrace CO ve z řed ěném výfukovém plynu obsaženém ve vaku pro jímání vzork ů, v ppm.  
3.2.1.1.3 M ěření methanu  
3.2.1.1.3.1 Pro m ěření methanu pomocí plynového chromatografu GC-FID se vypo čítá hodnota NMHC pomocí této 
rovnice: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kde:  
C NMHC  je korigovaná koncentrace NMHC ve z řed ěném výfukovém plynu, v ppm ekvivalentu uhlíku,CS L 175/556 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
C THC je koncentrace THC ve z řed ěném výfukovém plynu, v ppm ekvivalentu uhlíku, korigovaná na 
množství THC obsažené v ředicím vzduchu,  
C CH4 je koncentrace C  CH4 ve z řed ěném výfukovém plynu, v ppm ekvivalentu uhlíku, korigovaná na 
množství CH  4 obsažené v ředicím vzduchu,  
Rf CH4 je faktor odezvy FID na methan definovaný v bod ě 5.4.3.2 díl čí p řílohy 5.  
3.2.1.1.3.2 P ři m ěření methanu pomocí NMC-FID závisí výpo čet NMHC na kalibra čním plynu/metod ě, které byly 
použity pro kalibraci na nulu / na plný rozsah.  
Detektor FID, který se použije pro m ěření THC (bez separátoru NMC), se kalibruje b ěžným zp ůsobem 
pomocí propanu/vzduchu.  
Pro kalibraci detektoru FID v řad ě se separátorem NMC jsou povoleny tyto metody:  
a) kalibra ční plyn složený z propanu/vzduchu obtéká NMC;  
b) kalibra ční plyn složený z methanu/vzduchu protéká NMC.  
Důrazn ě se doporu čuje kalibrovat detektor methanu FID pomocí methanu/vzduchu, které procházejí 
separátorem NMC.  
V p řípad ě metody a) se koncentrace CH  4 a NMHC vypo čítají pomocí t ěchto rovnic: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Jestliže je r  h < 1,05, je možno tuto veli činu z výše uvedené rovnice pro výpo čet C  CH4 vypustit.  
V p řípad ě metody b) se koncentrace CH  4 a NMHC vypo čítají pomocí t ěchto rovnic: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kde:  
C HC(w/NMC)  je koncentrace HC, když vzorek plynu protéká NMC, v ppm C,  
C HC(w/oNMC)  je koncentrace HC, když vzorek plynu obtéká NMC, v ppm C,  
r h je faktor odezvy methanu stanovený podle bodu 5.4.3.2 díl čí p řílohy 5,  
E M je faktor ú činnosti methanu stanovený podle bodu 3.2.1.1.3.3.1 této díl čí p řílohy,  
E E je faktor ú činnosti ethanu stanovený podle bodu 3.2.1.1.3.3.2 této díl čí p řílohy,  
Jestliže je r  h < 1,05, je možno tuto veli činu vypustit z výše uvedených rovnic v p řípad ě metody b) pro 
výpo čet C  CH4 a C  NMHC  .CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/557
 
3.2.1.1.3.3 Ú činnost konverzí separátoru uhlovodík ů jiných než methan NMC  
NMC se používá k odstra ňování uhlovodík ů jiných než methan ze vzorku plynu tak, že se oxidují všechny 
uhlovodíky krom ě methanu. V ideálním p řípad ě je konverze methanu 0 % a konverze ostatních uhlovodík ů 
představovaných ethanem 100 %. K p řesnému m ěření NMHC se stanoví ob ě ú činnosti a použijí se 
k výpo čtu emise NMHC.  
3.2.1.1.3.3.1 Ú činnost konverze methanu E  M 
Kalibra ční plyn methanu/vzduchu se vede k detektoru FID s pr ůtokem p řes NMC a s obtokem mimo NMC 
a ob ě koncentrace se zaznamenají. Ú činnost se stanoví pomocí této rovnice: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kde:  
C HC(w/NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku CH  4 přes NMC, v ppm C,  
C HC(w/oNMC)  je koncentrace HC p ři obtoku CH  4 mimo NMC, v ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2 Ú činnost konverze ethanu E  E 
Kalibra ční plyn ethanu/vzduchu se vede k detektoru FID s pr ůtokem p řes NMC a s obtokem mimo NMC 
a ob ě koncentrace se zaznamenají. Ú činnost se stanoví pomocí této rovnice: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kde:  
C HC(w/NMC)  je koncentrace HC p ři pr ůtoku C  2 H 6 přes NMC, v ppm C,  
C HC(w/oNMC)  je koncentrace HC p ři obtoku C  2 H 6 mimo NMC, v ppm C.  
Je-li ú činnost konverze ethanu s NMC 0,98 nebo vyšší, musí se hodnota E  E pro každý následný výpo čet 
nastavit na 1.  
3.2.1.1.3.4 Pokud je FID methanu kalibrován pomocí separátoru, bude hodnota E  M rovna 0.  
Z rovnice pro výpo čet C  H4 v bod ě 3.2.1.1.3.2 (p řípad b)) v této díl čí p říloze se stává: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Z rovnice pro výpo čet C  NMHC  v bod ě 3.2.1.1.3.2 (p řípad b)) v této díl čí p říloze se stává: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Hustota použitá pro výpo čty hmotnosti NMHC se rovná hustot ě všech uhlovodík ů p ři 273,15 K (0 °C) 
a 101,325 kPa a je závislá na palivu.  
3.2.1.1.4 Výpo čet aritmetického pr ům ěru koncentrace váženého pr ůtokem  
Tato metoda výpo čtu se použije pouze na systémy CVS, které nejsou vybaveny vým ěníkem tepla, nebo na 
systémy CVS s vým ěníkem tepla, který nespl ňuje ustanovení bodu 3.3.5.1 díl čí p řílohy 5.CS L 175/558 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Jestliže se pr ůtok CVS qvcvs za celou dobu zkoušky odchýlí od aritmetického pr ům ěru pr ůtoku o více než 
± 3 %, použije se pro všechna kontinuální m ěření z řed ěného výfukového plynu v četn ě m ěření PN aritme ­
tický pr ům ěr vážený pr ůtokem: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kde:  
C e je aritmetický pr ům ěr koncentrace vážený pr ůtokem,  
qvcvs(i) je pr ůtok CVS v čase t ¼ i Ü Δt, v m  3 /min,  
C(i) je koncentrace v čase t ¼ i Ü Δt, v ppm,  
Δt interval odb ěru vzork ů, v s,  
V celkový objem CVS, v m  3 . 
3.2.1.2 Výpo čet korek čního faktoru vlhkosti pro NO  x 
Pro p řepo čet vlivu vlhkosti na výsledné hodnoty oxid ů dusíku se použije tato rovnice: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kde: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
a: 
H je specifická vlhkost, v gramech vodní páry na kilogram suchého vzduchu,  
R a je relativní vlhkost okolního vzduchu, v %,  
P d je tlak nasycených par p ři okolní teplot ě, v kPa,  
P B je atmosférický tlak v místnosti, v kPa.  
Vypo čítá se faktor KH v každé fázi zkušebního cyklu.  
Okolní teplota a relativní vlhkost se definuje jako aritmetický pr ům ěr hodnot m ěřených kontinuáln ě 
v pr ůběhu každé fáze.  
3.2.2 Stanovení hmotnostních emisí HC ze vzn ětových motor ů 
3.2.2.1 Pro výpo čet hmotnostních emisí HC u vzn ětových motor ů se vypo čte aritmetický pr ům ěr koncentrace HC 
pomocí této rovnice:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/559
 
kde: 
R t 2 
t 1 C HC dt je integrál zápisu hodnot z vyh řívaného FID b ěhem zkoušky (od t1 do t2),  
C e je koncentrace HC nam ěřená ve z řed ěném výfukovém plynu, v ppm C  i ; je dosazovaná za C  HC 
ve všech p říslušných rovnicích.  
3.2.2.1.1 Koncentrace HC v ředicím vzduchu se stanoví z vak ů pro jímání ředicího vzduchu. Provede se korekce 
podle bodu 3.2.1.1 této díl čí p řílohy.  
3.2.3 Výpo čty spot řeby paliva a CO  2 u jednotlivých vozidel v rámci interpola ční rodiny  
3.2.3.1 Spot řeba paliva a emise CO  2 bez použití metody interpolace  
Ke všem jednotlivým vozidl ům v rámci interpola ční rodiny se p řiřadí hodnota CO  2 vypo čtená podle bodu 
3.2.1 této díl čí p řílohy a hodnota spot řeby paliva vypo čtená podle bodu 6 této díl čí p řílohy a není t řeba 
použít metodu interpolace.  
3.2.3.2 Spot řeba paliva a emise CO  2 s použitím metody interpolace  
Emise CO  2 a spot řebu paliva pro každé jednotlivé vozidlo v rámci interpola ční rodiny je možno vypo čítat 
pomocí metody interpolace popsané v bodech 3.2.3.2.1 až 3.2.3.2.5 této díl čí p řílohy.  
3.2.3.2.1 Spot řeba paliva a emise CO  2 u zkušebních vozidel L a H  
Hmotnost emisí CO  2 M CO  2 ÄL , a M CO  2 ÄH a její fáze p  M CO  2 ÄL;p a M CO2ÄH;p , u zkušebních vozidel L a H, 
které se použijí pro následující výpo čty, se p řevezmou z kroku č. 9 v tabulce A7/1.  
Také hodnoty spot řeby paliva se p řevezmou z kroku č. 9 v tabulce A7/1 a ozna čí se jako FC  L,p a FC  H,p . 
3.2.3.2.2 Výpo čet jízdního zatížení u jednotlivého vozidla  
3.2.3.2.2.1 Hmotnost jednotlivého vozidla  
Jako vstup pro ú čely interpola ční metody se použijí zkušební hmotnosti vozidel L a H.  
TM  ind v kg je zkušební hmotnost jednotlivého vozidla podle bodu 3.2.25 této p řílohy.  
Použije-li se pro zkušební vozidla L a H stejná zkušební hmotnost, musí se hodnota TM  ind pro ú čely 
interpola ční metody nastavit na hmotnost zkušebního vozidla H.  
3.2.3.2.2.2 Valivý odpor jednotlivého vozidla  
Jako vstup pro ú čely interpola ční metody se použijí hodnoty skute čného valivého odporu u vybraných 
pneumatik na zkušebním vozidle L RR  L a na zkušebním vozidle H RR  H . Viz bod 4.2.2.1 díl čí p řílohy 4.  
Pokud pneumatiky na p řední a zadní náprav ě vozidla L nebo H vykazují rozdílnou hodnotu valivého 
odporu, vypo čítá se vážený pr ům ěr valivého odporu pomocí této rovnice: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
kde:  
RR  x,FA je valivý odpor pneumatik na p řední náprav ě, v kg/t,  
RR  x,RA je valivý odpor pneumatik na zadní náprav ě, v kg/t,  
mp  x,FA je podíl hmotnosti vozidla p řipadající na p řední nápravu vozidla H,  
x p ředstavuje vozidlo L, H nebo jednotlivé vozidlo.CS L 175/560 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
U pneumatik jednotlivého vozidla musí být hodnota valivého odporu RR  ind nastavena na hodnotu dané 
třídy valivého odporu pneumatik podle tabulky A4/1 v díl čí p říloze 4.  
Pokud mají pneumatiky na p řední a zadní náprav ě rozdílné hodnoty t řídy valivého odporu, použije se 
vážený pr ům ěr vypo čtený podle rovnice uvedené v tomto bod ě. 
Jsou-li zkušební vozidla L a H vybavena stejnými pneumatikami, musí se hodnota RR  ind pro ú čely inter ­
pola ční metody nastavit na RR  H . 
3.2.3.2.2.3 Aerodynamický odpor u jednotlivého vozidla  
U každé položky volitelného vybavení a tvaru karosérie ovliv ňující odpor se musí m ěřit aerodynamický 
odpor v aerodynamickém tunelu spl ňujícím požadavky bodu 3.2 díl čí p řílohy 4 a ov ěřeném schvalovacím 
orgánem.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu je možno ke stanovení Δ(C D ×A  f ) použít alterna ­
tivní metodu (nap ř. simulaci, aerodynamický tunel nespl ňující kritérium v díl čí p říloze 4), jsou-li spln ěna 
tato kritéria:  
a) alternativní metoda pro stanovení musí spl ňovat p řesnost Δ(C D ×A  f ) v rozmezí ± 0,015 m  2 a dále, 
v p řípad ě, že se použije simulace, by m ěla být podrobn ě ov ěřena metoda výpo četní dynamiky kapalin, 
aby se prokázalo, že skute čné charakteristiky pr ůtoku vzduchu kolem karosérie, v četn ě velikosti rych ­
lostí, sil nebo tlak ů p ři pr ůtoku, odpovídají výsledk ům ov ěřovací zkoušky;  
b) alternativní metoda se smí použít pouze u t ěch částí ovliv ňujících aerodynamické vlastnosti (nap ř. kol, 
tvar ů karosérie, systému chlazení), u nichž byla prokázána rovnocennost;  
c) schvalovacímu orgánu musí být p ředem p ředložen doklad o rovnocennosti pro každou rodinu podle 
jízdního zatížení v p řípad ě, že se použije matematická metoda, nebo každé čtyři roky v p řípad ě, že se 
použije metoda m ěření, a v každém p řípad ě musí být tento doklad založen na m ěření v aerodyna ­
mickém tunelu spl ňujícím kritéria této p řílohy;  
d) je-li hodnota Δ(C D × A  f ) u volitelného vybavení více než dvojnásobná oproti hodnot ě u volitelného 
vybavení, které je uvedeno v dokumentaci k vozidlu, nesmí se aerodynamický odpor stanovit alterna ­
tivní metodou, a  
e) v p řípad ě, že se zm ění simula ční model, je nutno provést op ětovné ov ěření. Δ(C D ×A  f ) LH je rozdíl v m  2 
mezi sou činem koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy zkušebního vozidla H a sou činem 
koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy zkušebního vozidla L a musí se uvést ve všech 
příslušných zkušebních protokolech.  
Δ(C D ×A  f ) ind je rozdíl v m  2 mezi sou činem koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy jedno ­
tlivého vozidla a sou činem koeficientu aerodynamického odporu a čelní plochy zkušebního vozidla L v 
důsledku volitelného vybavení a tvar ů karosérie tohoto vozidla, které se liší od volitelného vybavení 
zkušebního vozidla L.  
Tyto rozdíly v aerodynamickém odporu Δ(C D ×A  f ) se musí stanovit s p řesností 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind je možno vypo čítat také pro sou čet položek volitelného vybavení a tvar ů karosérie p ři zacho ­
vání p řesnosti 0,015 m  2 podle této rovnice: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kde:  
C D je koeficient aerodynamického odporu,  
A f je čelní část vozidla, v m  2 ,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/561
 
n je po čet položek volitelného vybavení vozidla, ve kterých existuje rozdíl mezi jednotlivým 
vozidlem a zkušebním vozidlem L,  
ΔðC D Ü A f Þ i je rozdíl v m  2 mezi sou činy koeficientu aerodynamického t ření a čelní strany v d ůsledku 
individuálního prvku (i) vozidla a je pozitivní u položky volitelného vybavení, která zvyšuje 
aerodynamický odpor ve srovnání se zkušebním vozidlem L, a naopak.  
Sou čet všech rozdíl ů ΔðC D Ü A f Þ i mezi zkušebními vozidly L a H musí odpovídat celkovému rozdílu mezi 
zkušebními vozidly L a H a ozna čí se jako Δ(C D ×A  f ) LH . 
Zvýšení nebo snížení sou činu koeficientu aerodynamického t ření a čelní plochy vyjád řené jako Δ(C D ×A  f ) 
pro všechny položky volitelného vybavení a tvar ů karosérie v rámci interpola ční rodiny, která:  
a) má vliv na aerodynamický odpor vozidla a  
b) má být zahrnuta do interpolace,  
se musí uvést ve všech p říslušných zkušebních protokolech.  
Aerodynamický odpor vozidla H se musí použít na celou interpola ční rodinu a hodnota Δ(C D ×A  f ) LH se 
musí nastavit na nulu, pokud:  
a) za řízení aerodynamického tunelu nedokáže p řesn ě stanovit hodnotu Δ(C D ×A  f ) nebo  
b) u zkušebních vozidel H a L neexistují žádné položky volitelného vybavení ovliv ňující odpor, které by 
m ěly být zahrnuty do interpola ční metody.  
3.2.3.2.2.4 Výpo čet jízdního zatížení u jednotlivých vozidel v rámci interpola ční rodiny  
Koeficienty jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 (definované v díl čí p říloze 4) pro zkušební vozidla H a L se ozna čí 
jako f  0,H , f 1,H a f 2,H u vozidla H a f  0,L , f 1,H a f 2,H u vozidla L. Upravená k řivka jízdního zatížení u zkušeb ­
ního vozidla L se definuje takto: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Při použití regresní analýzy metodou nejmenších čtverc ů v rozmezí bod ů referen ční rychlosti se musí 
stanovit upravené koeficienty jízdního zatížení  f ä 
0;L a f ä 
2;L pro výpo čet F L ðvÞ, p řičemž lineární koeficient  
f ä 
1;L se nastaví na f  1,H . Koeficienty jízdního zatížení f  0,ind  , f 1,ind  a f 2,ind  pro jednotlivé vozidlo v rámci 
interpola ční rodiny se vypo čítají pomocí t ěchto rovnic: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
nebo, jestliže ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, použije se níže uvedená rovnice pro výpo čet f 0;ind : 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞCS L 175/562 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
nebo, jestliže  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, použije se níže uvedená rovnice pro výpo čet F 2;ind : 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kde: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
V p řípad ě rodiny podle matice jízdního zatížení se musí koeficient jízdního zatížení f  0 , f 1 a f 2 pro 
jednotlivé vozidlo vypo čítat podle rovnic uvedených v bod ě 5.1.1 díl čí p řílohy 4.  
3.2.3.2.3 Výpo čet energetické náro čnosti cyklu  
Energetická náro čnost cyklu u p říslušného cyklu WLTC, E  k , a energetická náro čnost všechny fáze p řísluš ­
ného cyklu, E  k,p , se vypo čítá postupem podle bodu 5 této díl čí p řílohy pro následující soubory k koefici ­
ent ů jízdního zatížení a hmotností:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(zkušební vozidlo L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(zkušební vozidlo H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(jednotlivé vozidlo v rámci interpola ční rodiny)  
3.2.3.2.4 Výpo čet hodnoty CO  2 u jednotlivého vozidla v rámci interpola ční rodiny s použitím metody interpolace  
Pro každou fázi p p říslušného cyklu se hmotnost emisí CO  2 v g/km u jednotlivého vozidla vypo čítá pomocí 
této rovnice: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Hmotnost emisí CO  2 v g/km za úplný cyklus u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Výrazy E  1,p , E 2,p a E  3,p a výrazy E  1 , E 2 a E  3 jsou definovány v bod ě 3.2.3.2.3 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/563
 
3.2.3.2.5 Výpo čet hodnoty spot řeby paliva FC u jednotlivého vozidla v rámci interpola ční rodiny s použitím metody 
interpolace  
Pro každou fázi p p říslušného cyklu se vypo čítá spot řeba paliva v l/100 km u jednotlivého vozidla pomocí 
této rovnice:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Spot řeba paliva v l/100 km za celý cyklus u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Výrazy E  1,p , E 2,p a E  3,p a výrazy E  1 , E 2 a E  3 jsou definovány v bod ě 3.2.3.2.3 této díl čí p řílohy.  
3.2.4 Výpo čty spot řeby paliva a CO  2 u jednotlivých vozidel v rodin ě podle matice jízdního zatížení  
Emise CO  2 a spot řeba paliva pro každé jednotlivé vozidlo v rodin ě podle matice jízdního zatížení se 
vypo čítá pomocí interpola ční metody popsané v bodech 3.2.3.2.3 až 3.2.3.2.5 této díl čí p řílohy. Odkazy 
na vozidlo L a/nebo H se v p řípad ě pot řeby nahradí odkazy na vozidlo L  M a/nebo H  M . 
3.2.4.1 Stanovení spot řeby paliva a emisí CO  2 u zkušebních vozidel L  M a H  M 
Hmotnost emisí CO  2 M CO2 u vozidel L  M a H  M se stanoví podle výpo čtů v bod ě 3.2.1 této díl čí p řílohy pro 
jednotlivé fáze p p říslušného cyklu WLTC a ozna čí se jako  M  CO  2 –LM;p a M CO  2 –HM ;p . Spot řeba paliva v jed ­
notlivých fázích p říslušného cyklu WLTC se stanoví podle bodu 6 této díl čí p řílohy a ozna čí se jako FC  LM,p 
v p řípad ě vozidla L  M a FC  HM,p  v p řípad ě vozidla HM.  
3.2.4.1.1 Výpo čet jízdního zatížení u jednotlivého vozidla  
Jízdní zatížení se vypo čítá postupem popsaným v bod ě 5.1 díl čí p řílohy 4.  
3.2.4.1.1.1 Hmotnost jednotlivého vozidla  
Jako vstup se použije hmotnost vozidel H  M a L  M vybraných podle bodu 4.2.1.4 díl čí p řílohy 4.  
TM  ind v kg je zkušební hmotnost jednotlivého vozidla podle definice zkušební hmotnosti v bod ě 3.2.25 
této p řílohy.  
Použije-li se pro vozidla L  M a H  M stejná zkušební hmotnost, musí se hodnota TM  ind pro ú čely metody 
rodiny podle matice jízdního zatížení nastavit na hmotnost vozidla H  M . 
3.2.4.1.1.2 Valivý odpor jednotlivého vozidla  
Jako vstup se použijí hodnoty valivého odporu RR  LM pro vozidlo L  M a RR  HM pro vozidlo H  M vybrané 
podle bodu 4.2.1.4 díl čí p řílohy 4.  
Mají-li pneumatiky na p řední a zadní náprav ě vozidla L  M nebo H  M rozdílnou hodnotu valivého odporu, 
vypo čítá se vážený pr ům ěr valivého odporu pomocí této rovnice: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞCS L 175/564 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
RR  x,FA je valivý odpor pneumatik na p řední náprav ě, v kg/t,  
RR  x,RA je valivý odpor pneumatik na zadní náprav ě, v kg/t,  
mp  x,FA je podíl hmotnosti vozidla p řipadající na p řední nápravu,  
x p ředstavuje vozidlo L, H nebo jednotlivé vozidlo.  
U pneumatik jednotlivého vozidla musí být hodnota valivého odporu RR  ind nastavena na hodnotu dané 
třídy valivého odporu pneumatik podle tabulky A4/1 v díl čí p říloze 4.  
Mají-li pneumatiky na p řední a zadní náprav ě rozdílné hodnoty t řídy valivého odporu, použije se vážený 
pr ům ěr vypo čtený podle rovnice uvedené v tomto bod ě. 
Použije-li se pro vozidla L  M a H  M stejný valivý odpor, musí se hodnota RR  ind pro ú čely metody rodiny 
podle matice jízdního zatížení nastavit na hodnotu RR  HM . 
3.2.4.1.1.3 Čelní plocha jednotlivého vozidla  
Jako vstup se použijí hodnoty čelní plochy vozidla L  M A fLM a vozidla H  M A fHM vybraného podle bodu 
4.2.1.4 díl čí p řílohy 4.  
A f,ind v m  2 je čelní plocha jednotlivého vozidla.  
Použije-li se pro vozidla L  M a H  M stejná čelní plocha, musí se hodnota A  f,ind pro ú čely metody rodiny podle 
matice jízdního zatížení nastavit na čelní plochu vozidla H  M . 
3.3 PM  
3.3.1 Výpo čet 
PM se vypo čítají pomocí t ěchto dvou vzorc ů: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
pokud jsou výfukové plyny vypoušt ěny z tunelu;  
a: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
v p řípad ě, kdy jsou výfukové plyny vedeny zp ět do tunelu;  
kde:  
V mix je objem z řed ěných výfukových plyn ů (viz bod 2 této díl čí p řílohy) za normálních podmínek,  
V ep je objem z řed ěného výfukového plynu proudícího odb ěrným filtrem pevných částic za normálních 
podmínek,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/565
 
P e je hmotnost pevných částic zachycených jedním nebo více odb ěrnými filtry, v mg,  
d je ujetá vzdálenost odpovídající zkušebnímu cyklu, v km.  
3.3.1.1 Byla-li použita korekce na hmotnost částic pozadí z ředicího systému, stanoví se tak v souladu s bodem 
1.2.1.3.1 díl čí p řílohy 6. V takovém p řípad ě se hmotnost částic (v mg/km) vypo čítá pomocí t ěchto rovnic:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
v p řípad ě, že jsou výfukové plyny vypoušt ěny z tunelu;  
a: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
v p řípad ě, kdy jsou výfukové plyny vedeny zp ět do tunelu;  
kde:  
V ap je objem vzduchu z tunelu proudící filtrem částic pozadí za normálních podmínek,  
P a je hmotnost částic z ředicího vzduchu nebo ředicího vzduchu pozadí tunelu stanovená jednou 
z metod popsaných v bod ě 1.2.1.3.1 díl čí p řílohy 6,  
DF je faktor řed ění stanovený v bod ě 3.2.1.1.1 této díl čí p řílohy.  
Jestliže korekce pozadí vede k zápornému výsledku, za výsledek se považuje nulová hodnota v mg/km.  
3.3.2 Výpo čet PM pomocí metody dvojitého řed ění 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kde:  
V ep je objem z řed ěného výfukového plynu proudícího odb ěrným filtrem pevných částic za normálních 
podmínek,  
V set je objem dvakrát z řed ěného výfukového plynu procházejícího odb ěrnými filtry pevných částic za 
normálních podmínek,  
V ssd je objem sekundárního ředicího vzduchu za normálních podmínek.CS L 175/566 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Pokud vzorek sekundárního z řed ěného plynu pro m ěření PM není veden zp ět do tunelu, vypo čítá se objem 
CVS jako p ři jednoduchém řed ění, tj.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kde:  
V mix indicated  je nam ěřený objem z řed ěného výfukového plynu v ředicím systému po odebrání vzorku 
pevných částic za normálních podmínek.  
4. Stanovení PN  
4.1 PN se vypo čítá pomocí této rovnice:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
kde:  
PN je po čet emitovaných částic, v částicích na kilometr,  
V je objem z řed ěného výfukového plynu v litrech za zkoušku (pouze po primárním řed ění v p řípad ě 
dvojitého řed ění) a korigovaný na normální podmínky (273,15 K (0 °C) a 101,325 kPa),  
k je kalibra ční faktor ke korekci hodnot nam ěřených pomocí po čitadla PNC na úrove ň referen čního 
přístroje, jestliže se tak ned ěje p římo uvnit ř PNC. Uplat ňuje-li se kalibra ční faktor uvnit ř po čitadla 
PNC, má kalibra ční faktor hodnotu 1,  
C s je korigovaná koncentrace po čtu částic ve z řed ěném výfukovém plynu vyjád řená jako aritmetický 
pr ům ěr částic na cm  3 ze zkoušky emisí zahrnující úplné trvání zkušebního cyklu. Nejsou-li výsledné 
hodnoty st řední objemové koncentrace  C z po čitadla PNC m ěřeny za normálních podmínek (273,15 
K (0 °C) a 101,325 kPa), provede se jejich korekce na normální podmínky  C s ; 
C b je koncentrace po čtu částic v ředicím vzduchu nebo v pozadí ředicího tunelu povolená schvalovacím 
orgánem, v částicích na cm  3 , korigovaná o náhodné výchylky a na normální podmínky (273,15 
K (0 °C) a 101,325 kPa),  
f r je reduk ční faktor st řední koncentrace částic ze separátoru VPR p ři nastavení řed ění použitém 
u zkoušky,  
f rb je reduk ční faktor st řední koncentrace částic ze separátoru VPR p ři nastavení řed ění použitém 
k m ěření pozadí,  
d je ujetá vzdálenost odpovídající p říslušnému zkušebnímu cyklu, v km.  
C se vypo čítá podle této rovnice:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
kde:  
C i je odd ělen ě nam ěřená hodnota koncentrace po čtu částic ve z řed ěném výfukovém plynu podle po či­
tadla PNC, v částicích na cm  3 , korigovaná o náhodné výchylky,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/567
 
n je celkový po čet odd ělených m ěření koncentrace po čtu částic provedených b ěhem p říslušného zkušeb ­
ního cyklu a vypo čítá se pomocí této rovnice:  
n ¼ t Ü f 
kde:  
t je doba trvání p říslušného zkušebního cyklu, v s,  
f je frekvence záznamu údaj ů po čítadlem částic, v Hz.  
5. Výpo čet energetické náro čnosti cyklu  
Není-li stanoveno jinak, výpo čet je založen na cílové k řivce rychlosti udávané v diskrétních bodech časo ­
vých vzork ů. 
Pro ú čely výpo čtu se každý bod časového vzorku považuje za dobu. Není-li stanoveno jinak, trvání Δt 
těchto dob bude 1 sekunda  
Celková energetická náro čnost E celého cyklu nebo konkrétní fáze cyklu se vypo čítá jako sou čet E  i za 
odpovídající dobu cyklu mezi časem t  start a časem t  end podle této rovnice: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
kde:  
E i ¼ F i Ü d i pokud je F  i> 0 
E i ¼ 0 pokud je F  i Ï 0 
a: 
t start je čas, ve kterém p říslušný zkušební cyklus nebo fáze za číná, v s,  
t end je čas, ve kterém p říslušný zkušební cyklus nebo fáze kon čí, v s,  
E i je energetická náro čnost po dobu (i–1) až (i), ve Ws,  
F i je hnací síla po dobu (i–1) až (i), v N,  
d i je ujetá vzdálenost za dobu (i–1) až (i), v m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kde:  
F i je hnací síla po dobu (i–1) až (i), v N,  
v i je cílová rychlost v čase t  i , v km/h,CS L 175/568 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
TM je zkušební hmotnost, v kg,  
a i je zrychlení za dobu (i–1) až (i), v m/s  2 , 
f 0 , f 1 , f 2 jsou koeficienty jízdního zatížení pro posuzované zkušební vozidlo (TM  L , TM  H nebo TM  ind ) v N, 
N/km/h a v N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kde:  
d i je ujetá vzdálenost za dobu (i–1) až (i), v m,  
v i je cílová rychlost v čase t  i , v km/h,  
t i je čas, v s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kde:  
a i je zrychlení za dobu (i–1) až (i), v m/s  2 , 
v i je cílová rychlost v čase t  i , v km/h,  
t i je čas, v s.  
6. Výpo čet spot řeby paliva  
6.1 Palivové charakteristiky požadované pro výpo čet hodnot spot řeby paliva se p řevezmou z p řílohy IX.  
6.2 Hodnoty spot řeby paliva se vypo čítají z emisí uhlovodík ů, oxidu uhelnatého a oxidu uhli čitého s použitím 
výsledk ů kroku č. 6 pro normované emise a kroku č. 7 pro CO  2 v tabulce A7/1.  
6.2.1 Pro výpo čet spot řeby paliva se použije obecná rovnice v bod ě 6.12 s použitím pom ěrů H/C a O/C.  
6.2.2 Pro všechny rovnice v bod ě 6 této díl čí p řílohy:  
FC je spot řeba paliva u konkrétního paliva, v l/100 km (nebo m  3 /100 km v p řípad ě zemního plynu 
nebo kg/100 km v p řípad ě vodíku),  
H/C je pom ěr vodíku k uhlíku v konkrétním palivu C  X H Y O Z , 
O/C je pom ěr kyslíku k uhlíku v konkrétním palivu C  X H Y O Z , 
MW  C je molární hmotnost uhlíku (12,011 g/mol),  
MW  H je molární hmotnost vodíku (1,008 g/mol),  
MW  O je molární hmotnost kyslíku (15,999 g/mol),CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/569
 
ρ fuel je hustota zkušebního paliva, v kg/l. U plynných paliv hustota paliva p ři 15 °C,  
HC jsou emise uhlovodík ů, v g/km,  
CO jsou emise oxidu uhelnatého, v g/km,  
CO  2 jsou emise oxidu uhli čitého, v g/km,  
H 2 O jsou emise vody, v g/km,  
H 2 jsou emise vodíku, v g/km,  
p 1 je tlak plyn ů v palivové nádrži p řed p říslušným zkušebním cyklem, v Pa,  
p 2 je tlak plyn ů v palivové nádrži po p říslušném zkušebním cyklu, v Pa,  
T 1 je teplota plyn ů v palivové nádrži p řed p říslušným zkušebním cyklem, v K,  
T 2 je teplota plyn ů v palivové nádrži po p říslušném zkušebním cyklu, v K,  
Z 1 je faktor stla čitelnosti plynného paliva p ři p  1 a T  1, 
Z 2 je faktor stla čitelnosti plynného paliva p ři p  2 a T  2, 
V je vnit řní objem nádrže na plynné palivo, v m  3 , 
d je teoretická délka p říslušné fáze nebo cyklu, v km.  
6.3 Vyhrazeno  
6.4 Vyhrazeno  
6.5 V p řípad ě vozidla se zážehovým motorem používajícím jako palivo benzin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 V p řípad ě vozidla se zážehovým motorem používajícím jako palivo LPG 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Jestliže se složení paliva použitého p ři zkoušce liší od složení uvažovaného pro výpo čet normalizované 
spot řeby, m ůže se na žádost výrobce použít korek ční faktor cf, p řičemž se použije tato rovnice: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâCS L 175/570 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Korek ční faktor cf, který je možno použít, se ur čí pomocí této rovnice: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
kde:  
n actual  je skute čný pom ěr H/C použitého paliva.  
6.7 V p řípad ě vozidla se zážehovým motorem používajícím jako palivo NG/biomethan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Vyhrazeno  
6.9 Vyhrazeno  
6.10 V p řípad ě vozidla se vzn ětovým motorem používajícím jako palivo motorovou naftu (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11 V p řípad ě vozidla se zážehovým motorem používajícím jako palivo ethanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Spot řebu paliva pro kterékoli zkušební palivo je možno vypo čítat pomocí této rovnice: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Spot řeba paliva u vozidla se zážehovým motorem používajícím jako palivo vodík: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Se souhlasem schvalovacího orgánu a u vozidel používajících jako palivo plynný nebo kapalný vodík se 
výrobce m ůže rozhodnout vypo čítat spot řebu paliva bu ď s použitím rovnice pro výpo čet FC uvedené níže, 
nebo pomocí metody používající standardní protokol, jako je SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Faktor stla čitelnosti Z se zjistí z následující tabulky:  
Tabulka A7/2  
Faktor stla čitelnosti Z  
T (v K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (v 
bar)  33 0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/571
 
T (v K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
V p řípad ě, že požadované vstupní hodnoty veli čin p a T nejsou v tabulce uvedeny, zjistí se faktor stla či­
telnosti na základ ě lineární interpolace mezi faktory stla čitelnosti uvedenými v tabulce, p řičemž se zvolí ty, 
které se nejvíce blíží hledané hodnot ě. 
7. Výpo čet index ů jízdní k řivky  
7.1 Obecný požadavek  
Předepsaná rychlost mezi časovými body v tabulkách A1/1 až A1/12 se stanoví metodou lineární inter ­
polace p ři frekvenci 10 Hz.  
V p řípad ě, že je pedál akcelerátoru pln ě sešlápnut, musí se pro výpo čet index ů jízdní k řivky v takových 
časových úsecích použít p ředepsaná rychlost, a nikoli skute čná rychlost vozidla.  
7.2 Výpo čet index ů jízdní k řivky  
Podle normy SAE J2951 (revidované v lednu 2014) se musí vypo čítat tyto indexy:  
a) ER: hodnocení ohledn ě energetické náro čnosti;  
b) DR: hodnocení ohledn ě ujeté vzdálenosti;  
c) EER: hodnocení ohledn ě energetické úspornosti;  
d) ASCR: hodnocení ohledn ě absolutní zm ěny rychlosti;  
e) IWR: hodnocení ohledn ě iner ční práce;  
f) RMSSE: kvadratický pr ům ěr chyby rychlosti.CS L 175/572 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 8  
Výhradn ě elektrická vozidla, hybridní elektrická vozidla a hybridní vozidla s palivovými články na stla čený 
vodík  
1. Obecné požadavky  
V p řípad ě zkoušení vozidel NOVC-HEV, OVC-HEV a NOVC-FCHV se dodatek 2 díl čí p řílohy 6 nahrazuje 
dodatkem 2 a dodatkem 3 této díl čí p řílohy.  
Není-li stanoveno jinak, všechny požadavky v této díl čí p říloze se vztahují na vozidla s řidi čem volitelným 
režimem i bez řidi čem volitelného režimu. Není-li v této díl čí p říloze výslovn ě stanoveno jinak, na vozidla 
NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV a PEV se i nadále vztahují všechny požadavky a postupy popsané 
v díl čí p říloze 6.  
1.1 Jednotky, p řesnost a rozlišení elektrických parametr ů 
Parametry, jednotky a p řesnost m ěření musí být takové, jak je uvedeno v tabulce A8/1.  
Tabulka A8/1  
Parametry, jednotky a p řesnost m ěření 
Parametr  Jednotky  P řesnost  Rozlišení  
Elektrická energie (  1 ) Wh  ± 1 procento  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrický proud  A  ± 0,3 procenta FSD nebo 
± 1 procento hodnoty ode č­
tu (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektrické nap ětí V  ± 0,3 procenta FSD nebo 
± 1 procento hodnoty ode čtu (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Vybavení: statický elektrom ěr. 
( 2 ) M ěřič watthodin pro st řídavý proud t řídy 1 podle normy IEC 62053-21 nebo rovnocenný. 
( 3 ) Podle toho, která z hodnot je v ětší. 
( 4 ) Frekvence integrace proudu 20 Hz nebo vyšší.  
1.2 Zkoušení emisí a spot řeby paliva  
Parametry, jednotky a p řesnost m ěření jsou stejné jako parametry, jednotky a p řesnost m ěření vyžadované 
u konven čních vozidel se spalovacím motorem.  
1.3 Jednotky a preciznost kone čných výsledk ů zkoušky  
Jednotky a jejich preciznost p ři udávání kone čných výsledk ů musí odpovídat údaj ům uvedeným v tabulce 
A8/2. Pro výpo čet podle bodu 4 této díl čí p řílohy se musí použít nezaokrouhlené hodnoty.  
Tabulka A8/2  
Jednotky a preciznost kone čných výsledk ů zkoušky  
Parametr  Jednotky  Vykázání kone čných výsledk ů zkoušky  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokrouhlete na nejbližší celé číslo 
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  pro HEV  l/100 km  Zaokrouhlete na jedno desetinné 
místo  
FC CS(,p)  ( 2 ) pro FCHV  kg/100 km  Zaokrouhlete na dv ě desetinná 
místaCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/573
 
Parametr  Jednotky  Vykázání kone čných výsledk ů zkoušky  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , weighted  g/km  Zaokrouhlete na nejbližší celé číslo 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Zaokrouhlete na nejbližší celé číslo 
E AC kWh  Zaokrouhlete na jedno desetinné 
místo  
( 1 ) není parametr pro jednotlivá vozidla 
( 2 ) (p) znamená posuzovanou dobu, což m ůže být fáze, kombinace fází nebo celý cyklus  
1.4 Klasifikace vozidel  
Všechna vozidla OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV jsou klasifikována jako vozidla t řídy 3. 
Příslušný zkušební cyklus p ři zkušebním postupu typu 1 se ur čí podle bodu 1.4.2 této díl čí p řílohy na 
základ ě odpovídajícího referen čního zkušebního cyklu popsaného v bod ě 1.4.1 této díl čí p řílohy.  
1.4.1 Referen ční zkušební cyklus  
1.4.1.1 Referen ční zkušební cyklus pro vozidla t řídy 3 je specifikován v bod ě 3.3 díl čí p řílohy 1.  
1.4.1.2 U vozidel PEV je možno u zkušebních cykl ů podle bodu 3.3 díl čí p řílohy 1 použít postup snížení rychlosti 
podle bod ů 8.2.3 a 8.3 díl čí p řílohy 1 nahrazením jmenovitého výkonu špi čkovým výkonem. V takovém 
případ ě je cyklus se sníženou rychlostí referen čním zkušebním cyklem.  
1.4.2 P říslušný zkušební cyklus  
1.4.2.1 P říslušný zkušební cyklus WLTP  
Příslušným zkušebním cyklem WLTP (WLTC) p ři zkušebním postupu typu 1 je referen ční zkušební cyklus 
podle bodu 1.4.1 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že se na referen ční zkušební cyklus popsaný v bod ě 1.4.1 této díl čí p řílohy použije bod 9 díl čí 
přílohy 1, je p říslušným zkušebním cyklem WLTP (WLTC) p ři zkušebním postupu typu 1 tento upravený 
zkušební cyklus.  
1.4.2.2 P říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP  
M ěstský zkušební cyklus WLTP (WLTC  city ) pro vozidla t řídy 3 je specifikován v bod ě 3.5 díl čí p řílohy 1.  
1.5 Vozidla OVC-HEV, NOVC-HEV a PEV s manuální p řevodovkou  
Vozidla musí jet podle pokyn ů výrobce uvedených v p říru čce pro řidi če vozidla a vyzna čených na ovláda či 
řazení rychlostí.  
2. P říprava systému REESS a systému palivových článk ů 
2.1 Na všechna vozidla OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV a PEV se použije toto:  
a) aniž jsou dot čeny požadavky bodu 1.2.3.3 díl čí p řílohy 6, musí vozidla zkoušená podle této díl čí p řílohy 
mít s tímto nainstalovaným systémem REESS ujeto nejmén ě 300 km;  
b) v p řípad ě, že jsou systémy REESS provozovány p ři teplot ě vyšší než rozp ětí normální provozní teploty, 
musí se operátor řídit postupem doporu čeným výrobcem vozidla, aby se teplota systému REESS udržela 
v b ěžném provozním rozp ětí. Výrobce doloží, že systém řízené teploty u systému REESS není mimo 
provoz ani nemá sníženou ú činnost.  
2.2 U vozidel NOVC-FCHV, aniž jsou dot čeny požadavky bodu 1.2.3.3 díl čí p řílohy 6, musí vozidla zkoušená 
podle této díl čí p řílohy mít s nainstalovaným systémem palivových článk ů.ujeto nejmén ě 300 km.CS L 175/574 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3. Zkušební postup  
3.1 Obecné požadavky  
3.1.1 Na všechna vozidla OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV se použijí následující pravidla:  
3.1.1.1 Vozidla se zkoušejí podle p říslušných zkušebních cykl ů popsaných v bod ě 1.4.2 této díl čí p řílohy.  
3.1.1.2 Pokud vozidlo nem ůže p říslušný zkušební cyklus absolvovat v rámci p řípustných odchylek k řivky rychlosti 
podle bodu 1.2.6.6 díl čí p řílohy 6, musí být pedál akcelerátoru, není-li stanoveno jinak, zcela sešlápnut do 
okamžiku, kdy je požadované rychlostní k řivky znovu dosaženo.  
3.1.1.3 Postup spušt ění hnacího ústrojí se musí zahájit prost řednictvím za řízení ur čeného k tomuto ú čelu podle 
pokyn ů výrobce.  
3.1.1.4 U vozidel OVC-HEV, NOVC-HEV a PEV musí odb ěr vzork ů výfukových emisí a m ěření spot řeby elektrické 
energie p ři každém p říslušném zkušebním cyklu za čít p řed zahájením nebo p ři zahájení postupu nastarto ­
vání motoru a musí skon čit p ři dokon čení každého p říslušného zkušebního cyklu.  
3.1.1.5 U vozidel NOVC-HEV se emitované plynné slou čeniny musí analyzovat b ěhem každé jednotlivé fáze zkou ­ 
šky. V p řípad ě fází, kdy nepracuje žádný spalovací motor, je povoleno analýzu fáze vypustit.  
3.1.1.6 Po čet částic se analyzuje v každé jednotlivé fázi a emise pevných částic se analyzuje v každého p říslušném 
zkušebním cyklu.  
3.1.2 Um ěle vyvolané vychladnutí popsané v bod ě 1.2.7.2 díl čí p řílohy 6 se použije pouze p ři zkoušce typu 1 
v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV podle bodu 3.2 této díl čí p řílohy a p ři zkoušení vozidel 
NOVC-HEV podle bodu 3.3 této díl čí p řílohy.  
3.2 Vozidla OVC-HEV  
3.2.1 Vozidla se zkoušejí za provozu v režimu nabíjení-vybíjení (režim CD) a za provozu v režimu nabíjení- 
udržování (režim CS).  
3.2.2 Vozidla je možno zkoušet podle čtyř možných zkušebních postup ů: 
3.2.2.1 Možnost 1: zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování.  
3.2.2.2 Možnost 2: zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení.  
3.2.2.3 Možnost 3: zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování.  
3.2.2.4 Možnost 4: zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/575
 
Obrázek A8/1  
Možné zkušební postupy v p řípad ě zkoušení vozidel OVC-HEV
  
3.2.3 Řidi čem volitelný režim se nastaví tak, jak je popsáno v následujících zkušebních postupech (možnost 1 až 
možnost 4).  
3.2.4 Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování (mož ­
nost 1).  
Zkušební postup podle možnosti 1 popsaný v bodech 3.2.4.1 až 3.2.4.7 této díl čí p řílohy a odpovídající 
profil stavu nabití systému REESS jsou znázorn ěny na obrázku A8.App1/1 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.1 Stabilizace  
Vozidlo musí být p řipraveno podle postup ů v bod ě 2.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.2 Zkušební podmínky  
3.2.4.2.1 Zkouška se musí provád ět s pln ě nabitým systémem REESS podle požadavk ů na nabití popsaných v bod ě 
2.2.3 dodatku 4 této díl čí p řílohy a s vozidlem provozovaným za provozu v režimu nabíjení-vybíjení 
definovaném v bod ě 3.3.5 této p řílohy.  
3.2.4.2.2 Volba řidi čem volitelného režimu  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se musí zvolit režim pro zkoušku typu 1 v režimu 
nabíjení-vybíjení podle bodu 2 dodatku 6 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.3 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení  
3.2.4.3.1 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení se skládá z n ěkolika po sob ě následujících 
cykl ů, p řičemž po každém z t ěchto cykl ů následuje doba odstavení v trvání nejvýše 30 minut, dokud není 
dosaženo provozu v režimu nabíjení-udržování.CS L 175/576 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.4.3.2 B ěhem odstavení mezi jednotlivými p říslušnými zkušebnímu cykly musí být hnací ústrojí deaktivováno 
a systém REESS se nesmí nabíjet z vn ějšího zdroje elektrické energie. P řístroj na m ěření elektrického proudu 
ve všech systémech REESS a pro zjišt ění elektrického nap ětí ve všech systémech REESS podle dodatku 3 této 
díl čí p řílohy nesmí být mezi jednotlivými fázemi zkušebního cyklu vypnut. V p řípad ě m ěření m ěřičem 
ampérhodin musí m ěřič z ůstat p řipojen po celou dobu zkoušky do okamžiku, kdy je zkouška dokon čena.  
Při restartování po odstavení musí být vozidlo provozováno v řidi čem volitelném režimu podle bodu 
3.2.4.2.2 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.3.3 Odchyln ě od bodu 5.3.1 díl čí p řílohy 5, a aniž je dot čen bod 5.3.1.2 díl čí p řílohy 5, je možno analyzátory 
zkalibrovat a vynulovat p řed zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení i po této zkoušce.  
3.2.4.4 Konec zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení  
Konec zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení se považuje za dosažený v okamžiku, kdy je poprvé 
spln ěno kritérium pro p řerušení postupu podle bodu 3.2.4.5 této díl čí p řílohy. Po čet p říslušných zkušebních 
cykl ů WLTP až do cyklu, kdy bylo poprvé spln ěno kritérium pro p řerušení postupu, v četn ě má hodnotu n+l.  
Příslušný zkušební cyklus WLTP n je definován jako p řechodový cyklus.  
Příslušný zkušební cyklus WLTP n+1 je definován jako potvrzovací cyklus.  
U vozidel, která nejsou schopna z ůstat v režimu nabíjení-udržování po dobu úplného p říslušného zkušeb ­
ního cyklu WLTP, je konce zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení dosaženo v okamžiku, kdy se na 
standardní palubní p řístrojové desce objeví oznámení, že je t řeba vozidlo zastavit, nebo v okamžiku, kdy se 
vozidlo po čtyři nebo více po sob ě jdoucích sekund odchýlí od p ředepsaných jízdních odchylek. Pedál 
akcelerátoru musí být zcela uvoln ěn a vozidlo musí být pomocí brzdy do 60 sekund uvedeno do klidového 
stavu.  
3.2.4.5 Kritérium pro p řerušení postupu  
3.2.4.5.1 Musí se vyhodnotit, zda bylo v každém projetém p říslušném zkušebním cyklu WLTP spln ěno kritérium pro 
přerušení postupu.  
3.2.4.5.2 Kritérium pro p řerušení postupu p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení je spln ěno, jestliže relativní 
zm ěna elektrické energie REEC  i vypo čtená pomocí následující rovnice je menší než 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kde:  
REEC  i je relativní zm ěna elektrické energie za posuzovaný p říslušný zkušební cyklus (i) zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení,  
ΔE REESS,i  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem posuzovaného zkušební cyklus (i) 
zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení vypo čtená podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
E cycle je energetická náro čnost cyklu v posuzovaném p říslušném zkušebním cyklu WLTP vypo čtená 
podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, ve Ws,  
i je indexové číslo posuzovaného p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
1 
3 600  je koeficient p řevodu energetické náro čnosti cyklu.na Wh.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/577
 
3.2.4.6 Nabíjení systému REESS a m ěření nabíjené elektrické energie  
3.2.4.6.1 Vozidlo musí být p řipojeno ke zdroji elektrické energie do 120 minut po p říslušném zkušebním cyklu 
WLTP n+1, ve kterém je poprvé spln ěno kritérium pro p řerušení postupu u zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-dobíjení.  
Systém REESS je pln ě nabitý v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 
2.2.3.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.6.2 Nabíjenou elektrickou energii E  AC dodávanou ze zdroje elektrické energie a dobu nabíjení m ěří vybavení pro 
m ěření elektrické energie zapojené mezi nabíje č vozidla a zdroj elektrické energie. M ěření elektrické energie 
je možno zastavit v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 2.2.3.2 
dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.2.4.7 V každém jednotlivém p říslušném zkušebním cyklu WLTP zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-dobíjení musí 
být spln ěny mezní hodnoty normovaných emisí podle bodu 1.1.2 díl čí p řílohy 6.  
3.2.5 Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení (mož ­
nost 2)  
Zkušební postup podle možnosti 2 popsaný v bodech 3.2.5.1 až 3.2.5.3.3 této díl čí p řílohy a odpovídající 
profil stavu nabití systému REESS jsou znázorn ěny na obrázku A8.App1/2 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.2.5.1 Stabilizace a odstavení  
Vozidlo musí být p řipraveno podle postup ů v bod ě 2.1 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.2.5.2 Zkušební podmínky  
3.2.5.2.1 Zkoušky se musí provád ět s vozidlem provozovaným za provozu v režimu nabíjení-vybíjení definovaném 
v bod ě 3.3.6 této p řílohy.  
3.2.5.2.2 Volba řidi čem volitelného režimu  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se musí zvolit režim pro zkoušku typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí p řílohy.  
3.2.5.3 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1  
3.2.5.3.1 Vozidla jsou zkoušena v souladu se zkušebními postupy pro zkoušku typu 1 popsanými v díl čí p říloze 6.  
3.2.5.3.2 V p řípad ě pot řeby se provede korekce hmotnostních emisí CO  2 podle dodatku 2 této díl čí p řílohy.  
3.2.5.3.3 P ři zkoušce podle bodu 3.2.5.3.1 této díl čí p řílohy musí být spln ěny p říslušné mezní hodnoty normovaných 
emisí podle bodu 1.1.2 díl čí p řílohy 6.  
3.2.6 Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-udržování (mož ­
nost 3)  
Zkušební postup podle možnosti 3 popsaný v bodech 3.2.6.1 až 3.2.6.3 této díl čí p řílohy a odpovídající 
profil stavu nabití systému REESS jsou zobrazeny znázorn ěny na obrázku A8.App1/3 v dodatku 1 této díl čí 
přílohy.  
3.2.6.1 P ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení je t řeba se řídit postupem popsaným v bodech 3.2.4.1 až 
3.2.4.5 a bod ě 3.2.4.7 této díl čí p řílohy.  
3.2.6.2 Následn ě je t řeba se řídit postupem pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-udržování popsaným v bodech 
3.2.5.1 až 3.2.5.3 této díl čí p řílohy. Body 2.1.1 až 2.1.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy se nepoužijí.CS L 175/578 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2.6.3 Nabíjení systému REESS a m ěření nabíjené elektrické energie  
3.2.6.3.1 Vozidlo musí být p řipojeno ke zdroji elektrické energie do 120 minut po ukon čení zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování.  
Systém REESS je pln ě nabitý v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 
2.2.3.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.2.6.3.2 Nabíjenou elektrickou energii E  AC dodávanou ze sít ě a dobu nabíjení m ěří vybavení pro m ěření elektrické 
energie zapojené mezi nabíje č vozidla a zdroj elektrické energie. M ěření elektrické energie je možno zastavit 
v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 2.2.3.2 dodatku 4 této díl čí 
přílohy.  
3.2.7 Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení (mož ­
nost 4)  
Zkušební postup podle možnosti 4 popsaný v bodech 3.2.7.1 až 3.2.7.2 této díl čí p řílohy a odpovídající 
profil stavu nabití systému REESS jsou znázorn ěny na obrázku A8.App1/4 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.2.7.1 P ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování je t řeba se řídit postupem popsaným v bodech 3.2.5.1 až 
3.2.5.3 a bod ě 3.2.6.3.1 této díl čí p řílohy.  
3.2.7.2 Následn ě je t řeba se řídit postupem pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení popsaným v bodech 
3.2.4.2 až 3.2.4.7 v četn ě této díl čí p řílohy.  
3.3 Vozidla NOVC-HEV  
Zkušební postup popsaný v bodech 3.3.1 až 3.3.3 této díl čí p řílohy a odpovídající profil stavu nabití 
systému REESS jsou znázorn ěny na obrázku A8.App1/5 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.3.1 Stabilizace a odstavení  
3.3.1.1 Vozidla musí být stabilizována v souladu s bodem 1.2.6 díl čí p řílohy 6.  
Krom ě požadavk ů bodu 1.2.6 je možno úrove ň stavu nabití trakce systému REESS pro ú čely zkoušky 
v režimu nabíjení-vybíjení nastavit p řed stabilizací podle doporu čení výrobce, aby se dosáhlo zkoušky za 
provozu v režimu nabíjení-udržování.  
3.3.1.2 Vozidla musí být odstavena v souladu s bodem 1.2.7 díl čí p řílohy 6.  
3.3.2 Zkušební podmínky  
3.3.2.1 Vozidla musí být zkoušena za provozu v režimu nabíjení-udržování definovaném v bod ě 3.3.6 této p řílohy.  
3.3.2.2 Volba řidi čem volitelného režimu  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se musí zvolit režim pro zkoušku typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí p řílohy.  
3.3.3 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1  
3.3.3.1 Vozidla jsou zkoušena v souladu se zkušebním postupem pro zkoušku typu 1 popsaným v díl čí p říloze 6.  
3.3.3.2 V p řípad ě pot řeby se provede korekce hmotnostních emisí CO  2 podle dodatku 2 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/579
 
3.3.3.3 P ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování musí být spln ěny p říslušné mezní hodnoty normovaných 
emisí podle bodu 1.1.2 díl čí p řílohy 6.  
3.4 Vozidla PEV  
3.4.1 Obecné požadavky  
Zkušební postup ke stanovení ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu a spot řeby elektrické energie se zvolí 
podle odhadovaného ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu (PER) u zkušebního vozidla z tabulky A8/3. 
V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, zvolí se p říslušný zkušební postup podle hodnoty PER vozidla 
H v rámci konkrétní interpola ční rodiny.  
Tabulka A8/3  
Postupy ke stanovení ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu a spot řeby elektrické energie  
Příslušný zkušební cyklus  Odhadovaná hodnota PER …  P říslušný zkušební postup  
Zkušební cyklus podle 
bodu 1.4.2.1 v četn ě 
mimo řádn ě vysoké fáze  …je menší než délka t ří p říslušných 
zkušebních cykl ů WLTP.  Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly (podle 
bodu 3.4.4.1 této díl čí p řílohy)  
…je stejná nebo v ětší než délka t ří 
příslušných zkušebních cykl ů WLTP.  Zkrácený zkušební postup p ři zkoušce 
typu 1 (podle bodu 3.4.4.2 této díl čí 
přílohy)  
Zkušební cyklus podle 
bodu 1.4.2.1 s vylou čením 
mimo řádn ě vysoké fáze  …je menší než délka čty ř p řísluš ­
ných zkušebních cykl ů WLTP.  Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly (podle 
bodu 3.4.4.1 této díl čí p řílohy)  
…je stejná nebo v ětší než délka čtyř 
příslušných zkušebních cykl ů WLTP.  Zkrácený zkušební postup p ři zkoušce 
typu 1 (podle bodu 3.4.4.2 této díl čí 
přílohy)  
M ěstský cyklus podle bodu 
1.4.2.2.  …za p říslušný zkušební cyklus 
WLTP není k dispozici.  Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly (podle 
bodu 3.4.4.1 této díl čí p řílohy)  
Před zkouškou p ředloží výrobce schvalovacímu orgánu doklady týkající se odhadovaného ak čního dosahu 
výhradn ě na elekt řinu (PER). V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, stanoví se p říslušný zkušební 
postup na základ ě odhadované hodnoty PER vozidla H v rámci dané interpola ční rodiny. Hodnota PER 
stanovená p říslušným zkušebním postupem musí potvrdit, že byl použit správný zkušební postup.  
Postup zkoušky p ři zkušebním postupu pro zkoušku typu 1 s po sob ě následujícími cykly popsaném 
v bodech 3.4.2, 3.4.3 a 3.4.4.1 této díl čí p řílohy a odpovídající profil stavu nabití systému REESS jsou 
znázorn ěny na obrázku A8.App1/6 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
Postup zkoušky p ři zkušebním postupu pro zkoušku typu 1 s po sob ě následujícími cykly popsaném 
v bodech 3.4.2, 3.4.3 a 3.4.4.2 této díl čí p řílohy a odpovídající profil stavu nabití systému REESS jsou 
znázorn ěny na obrázku A8.App1/7 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.4.2 Stabilizace  
Vozidlo se p řipraví v souladu s postupy v bod ě 3 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.4.3 Volba řidi čem volitelného režimu  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se zvolí režim pro zkoušku podle bodu 3 dodatku 6 této 
díl čí p řílohy.CS L 175/580 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.4.4 Zkušební postupy p ři zkoušce typu 1 u vozidel PEV  
3.4.4.1 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly  
3.4.4.1.1 Jízdní k řivka a p řerušení jízdy  
Zkouška se provede projetím p říslušných zkušebních cykl ů s po sob ě následujícími cykly do okamžiku, kdy 
je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu podle bodu 3.4.4.1.3 této díl čí p řílohy.  
Přerušení jízdy řidi čem a/nebo operátorem jsou povolena pouze mezi zkušebními cykly a s maximální 
celkovou dobou p řerušení stanovenou v tabulce A8/4. B ěhem p řerušení jízdy musí být hnací ústrojí 
vypnuto.  
3.4.4.1.2 M ěření proudu a nap ětí v systému REESS  
Od za čátku zkoušky do okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu, se m ěří elektrický proud 
ve všech systémech REESS podle dodatku 3 této díl čí p řílohy a zjiš ťuje se elektrické nap ětí podle dodatku 3 
této díl čí p řílohy.  
3.4.4.1.3 Kritérium pro p řerušení postupu  
Kritérium pro p řerušení postupu je spln ěno v okamžiku, kdy vozidlo p řekro čí p ředepsané p řípustné 
odchylky rychlostní k řivky stanovené v bod ě 1.2.2.6 díl čí p řílohy 6 po čty ři nebo více po sob ě jdoucích 
sekund. Musí se uvolnit pedál akcelerátoru. Vozidlo se musí pomocí brzd do 60 sekund uvést do klidového 
stavu.  
3.4.4.2 Zkrácený zkušební postup p ři zkoušce typu 1  
3.4.4.2.1 Jízdní k řivka  
Zkrácený zkušební postup p ři zkoušce typu 1 se skládá ze dvou dynamických úsek ů (DS  1 a DS  2 ) v kom ­
binaci se dv ěma úseky s konstantní rychlostí (CSS  M a CSS  E ), jak je znázorn ěno na obrázku A8/2.  
Obrázek A8/2  
Rychlostní k řivka p ři zkráceném zkušebním postup p ři zkoušce typu 1
  
Dynamické úseky DS  1 a DS  2 se použijí k ur čení spot řeby energie p ři p říslušném zkušebním cyklu p ři 
zkoušce WLTP.  
Úseky s konstantní rychlostí CSS  M a CSS  E mají zkrátit dobu trvání zkoušky tím, že se systém REESS vybije 
rychleji než p ři zkušebním postupu zkoušky typu 1 s po sob ě následujícími cykly.  
3.4.4.2.1.1 Dynamické úseky  
Každý z dynamických úsek ů DS  1 a DS  2 sestává z p říslušného zkušebního cyklu WLTP podle bodu 1.4.2.1, 
po n ěmž následuje p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP podle bodu 1.4.2.2.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/581
 
3.4.4.2.1.2 Úsek s konstantní rychlostí  
Konstantní rychlost v úsecích CSS  M a CSS  E musí být stejná. Použije-li se metoda interpolace, musí být stejná 
konstantní rychlost použita v rámci celé interpola ční rodiny.  
a) Specifikace rychlosti  
Minimální rychlost v úsecích s konstantní rychlostí činí 100 km/h. Na žádost výrobce a se souhlasem 
schvalovacího orgánu je možno pro úseky s konstantní rychlostí zvolit vyšší konstantní rychlost.  
Zrychlení na úrove ň konstantní rychlosti musí být plynulé a musí ho být dosaženo do jedné minuty po 
dokon čení dynamických úsek ů a v p řípad ě p řerušení jízdy podle tabulky A8/4 do jedné minuty po 
zahájení postupu nastartování hnacího ústrojí.  
Je-li maximální rychlost vozidla nižší než požadovaná minimální rychlost pro úseky s konstantní rychlostí 
podle specifikace rychlosti uvedené v tomto bod ě, musí požadovaná rychlost v úsecích s konstantní 
rychlostí být rovna maximální rychlosti vozidla.  
b) Ur čení vzdálenosti v úsecích CSS  E a CSS  M 
Délka úseku s konstantní rychlostí CSS  E se ur čí na základ ě procenta využitelné energie v systému REESS 
UBE  STP v souladu s bodem 4.4.2.1 této díl čí p řílohy. Zbývající energie v trakci systému REESS po projetí 
dynamického rychlostního úseku DS  2 musí být rovna nebo menší než 10 % UBE  STP . Výrobce po zkoušce 
doloží schvalovacímu orgánu, že tento požadavek je spln ěn. 
Délku úseku s konstantní rychlostí CSS  M je možno vypo čítat pomocí této rovnice:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kde:  
PER  est je odhadovaný ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u posuzovaného vozidla PEV,  
d DS1 je délka dynamického rychlostního úseku 1, v km,  
d DS2 je délka dynamického rychlostního úseku 2, v km,  
d CSSE  je délka úseku s konstantní rychlostí CSS  E , v km.  
3.4.4.2.1.3 P řerušení jízdy  
Přerušení jízdy řidi čem a/nebo operátorem jsou povolena pouze v úsecích s konstantní rychlostí p ředepsa ­
ných v tabulce A8/4.  
Tabulka A8/4  
Přerušení jízdy řidi čem a/nebo operátorem zkoušky  
Ujetá vzdálenost (v km)  Maximální celková délka p řerušení (v min)  
Do 100  10  
Do 150  20  
Do 200  30CS L 175/582 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Ujetá vzdálenost (v km)  Maximální celková délka p řerušení (v min)  
Do 300  60  
Více než 300  Bude stanovena na základ ě doporu čení výrobce  
Poznámka:  B ěhem p řerušení musí být hnací ústrojí vypnuto.  
3.4.4.2.2 M ěření proudu a nap ětí v systému REESS  
Od za čátku zkoušky do okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu, se elektrický proud ve 
všech systémech REESS a elektrické nap ětí ve všech systémech REESS zjiš ťuje podle dodatku 3 této díl čí 
přílohy.  
3.4.4.2.3 Kritérium pro p řerušení postupu  
Kritérium pro p řerušení postupu je spln ěno v okamžiku, kdy vozidlo p řekro čí p ředepsanou jízdní p řípustnou 
odchylku stanovenou v bod ě 1.2.2.6 díl čí p řílohy 6 po dobu čtyř nebo více po sob ě jdoucích sekund ve 
druhém úseku s konstantní rychlostí CSS  E . Musí se uvolnit pedál akcelerátoru. Vozidlo se musí pomocí brzd 
do 60 sekund uvést do klidového stavu.  
3.4.4.3 Nabíjení systému REESS a m ěření nabíjené elektrické energie  
3.4.4.3.1 Poté, co bylo vozidlo uvedeno do klidového stavu v souladu s bodem 3.4.4.1.3 této díl čí p řílohy v p řípad ě 
zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly a v souladu s bodem 3.4.4.2.3 této 
díl čí p řílohy v p řípad ě zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, se vozidlo b ěhem 120 minut 
připojí ke zdroji elektrické energie.  
Systém REESS je pln ě nabitý v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 
2.2.3.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.4.4.3.2 Nabíjenou elektrickou energii E  AC dodávanou ze zdroje elektrické energie a dobu nabíjení m ěří vybavení pro 
m ěření elektrické energie zapojené mezi nabíje č vozidla a zdroj elektrické energie. M ěření elektrické energie 
je možno zastavit v okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro konec nabíjení definované v bod ě 2.2.3.2 
dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.5 Vozidla NOVC-FCHV  
Zkušební postup popsaný v bodech 3.5.1 až 3.5.3 této díl čí p řílohy a odpovídající profil stavu nabití 
systému REESS jsou znázorn ěny na obrázku A8.App1/5 v dodatku 1 této díl čí p řílohy.  
3.5.1 Stabilizace a odstavení  
Vozidla se musí stabilizovat a odstavit v souladu s bodem 3.3.1 této díl čí p řílohy.  
3.5.2 Zkušební podmínky  
3.5.2.1 Vozidla se zkoušejí za provozu v režimu nabíjení-udržování definovaném v bod ě 3.3.6 této p řílohy.  
3.5.2.2 Volba řidi čem volitelného režimu  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se musí zvolit režim pro zkoušku typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí p řílohy.  
3.5.3 Zkušební postup p ři zkoušce typu 1  
3.5.3.1 Vozidla se zkoušejí podle zkušebního postupu pro zkoušku typu 1 popsaného v díl čí p říloze 6 a spot řeba 
paliva se vypo čítá podle dodatku7 této díl čí p řílohy.  
3.5.3.2 V p řípad ě pot řeby se provede korekce spot řeby paliva podle dodatku 2 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/583
 
4. Výpo čty pro hybridní elektrická vozidla, výhradn ě elektrická vozidla a vozidla s palivovými články na stla ­ 
čený vodík  
4.1 Výpo čty emitovaných plynných slou čenin, emisí pevných částic a po čtu emitovaných částic  
4.1.1 Hmotnostní emise emitovaných plynných slou čenin, emise pevných částic a po čet emitovaných částic 
v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV a NOVC-HEV  
Emise pevných částic v režimu nabíjení-udržování PM  CS se vypo čítají podle bodu 3.3 díl čí p řílohy 7.  
Po čet emitovaných částic v režimu nabíjení-udržování PN  CS se vypo čítá podle bodu 4 díl čí p řílohy 7.  
4.1.1.1 Pravidla pro výpo čet kone čných výsledk ů zkoušky po jednotlivých krocích p ři zkoušce typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV  
Výsledky se vypo čítají v po řadí popsaném v tabulce A8/5. Všechny použitelné výsledky ve sloupci „Výstup“ 
se zaznamenají. Sloupec „Proces“ popisuje, které body je t řeba pro výpo čet použít, nebo obsahuje dopl ňkové 
výpo čty. 
Pro ú čely této tabulky se v rovnicích a výsledcích používá tato terminologie:  
c úplný p říslušný zkušební cyklus,  
p každá fáze p říslušného cyklu,  
i p říslušná složka normovaných emisí (krom ě CO  2 ), 
CS nabíjení-udržování,  
CO  2 hmotnostní emise CO  2 . 
Tabulka A8/5  
Výpo čet kone čných hodnot plynných emisí v režimu nabíjení-udržování  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Díl čí p říloha 6  Nezpracované 
výsledky zkoušek  Hmotnostní emise v režimu 
nabíjení-udržování 
Díl čí p říloha 7 body 3 až 3.2.2  M i,CS,p,1  , v g/km; 
M CO2,CS,p,1  , 
v g/km.  1 
Výstup 
z kroku č. 1 
této tabulky.  M i,CS,p,1  , v g/km; 
M CO2,CS,p,1  , 
v g/km.  Výpo čet hodnot kombinova ­
ného cyklu v režimu nabíjení- 
udržování: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
kde: 
M i,CS,c,2  je výsledek hmotnost ­
ních emisí v režimu nabíjení- 
udržování v pr ůběhu celého 
cyklu,  M i,CS,c,2  , v g/km; 
M CO2,CS,c,2  , 
v g/km.  2CS L 175/584 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
M CO2,CS,c,2  je výsledek hmot ­
nostních emisí CO  2 v režimu 
nabíjení-udržování v pr ůběhu 
celého cyklu, 
d p jsou ujeté vzdálenosti 
v jednotlivých fázích cyklu p.  
Výstup 
z krok ů č. 1 
a 2 této tabul ­
ky. M CO2,CS,p,1  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,2  , 
v g/km.  Korekce zm ěny elektrické 
energie v systému REESS 
Díl čí p říloha 8 body 4.1.1.2 až 
4.1.1.5 v četn ě M CO2,CS,p,3  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,3  , 
v g/km.  3 
Výstup 
z krok ů č. 2 
a 3 této tabul ­
ky. M i,CS,c,2  , v g/km 
M CO2,CS,c,3  , 
v g/km.  Korekce hmotnostních emisí 
v režimu nabíjení-udržování 
u všech vozidel vybavených 
periodicky se regenerujícími 
systémy K  i podle díl čí p řílohy 6 
dodatku 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
nebo 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
a 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
nebo 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Aditivní kompenzace nebo 
multiplika ční faktor, který se má 
použít v souladu se stanovením 
postupu K  i . 
Není-li postup K  i použitelný:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , v g/km. 
M CO2,CS,c,4  , 
v g/km.  4a 
Výstup 
z krok ů č. 3 
a 4a této 
tabulky.  M CO2,CS,p,3  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,3  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,4  , 
v g/km.  Je-li postup K  i použitelný, sla ďte 
fázové hodnoty CO  2 
s hodnotou kombinovaného 
cyklu: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
pro každou fázi cyklu p; 
kde:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Není-li postup K  i použitelný: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , 
v g/km.  4bCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/585
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup 
z kroku č. 4 
této tabulky.  M i,CS,c,4  , v g/km; 
M CO2,CS,p,4  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,4  , 
v g/km;  Korekce ATCT podle bodu 3.8.2 
díl čí p řílohy 6a. 
Faktory zhoršení vypo čtené 
a použité podle p řílohy VII  M i,CS,c,5  , v g/km; 
M CO2,CS,c,5  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,5  , 
v g/km.  5 
„výsledek 
jednotlivé 
zkoušky“  
Výstup 
z kroku č. 5 
této tabulky.  Pro každou zkou ­ 
šku: 
M i,CS,c,5  , v g/km; 
M CO2,CS,c,5  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,5  , 
v g/km  Zpr ům ěrování zkoušek a dekla ­
rovaná hodnota podle bod ů 
1.1.2 až 1.1.2.3 v četn ě díl čí 
přílohy 6.  M i,CS,c,6  , v g/km; 
M CO2,CS,c,6  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,6  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
v g/km.  6 
„M iCS 
výsledky 
zkoušky 
typu 1 na 
zkušebním 
vozidle“  
Výstup 
z kroku č. 6 
této tabulky.  M CO2,CS,c,6  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,6  , 
v g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
v g/km.  Slad ění fázových hodnot. 
Díl čí p říloha 6 bod 1.1.2.4. 
a: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
v g/km;  7 
„M CO2,CS  
výsledky 
zkoušky 
typu 1 na 
zkušebním 
vozidle“  
Výstup 
z krok ů č. 6 
a 7 této tabul ­
ky. Pro každé 
zkušební vozidlo 
H a L: 
M i,CS,c,6  , v g/km; 
M CO2,CS,c,7  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
v g/km;  Bylo-li krom ě zkušebního 
vozidla H zkoušeno také 
zkušební vozidlo L, je výslednou 
hodnotou normovaných emisí 
vyšší z t ěchto dvou hodnot, 
která se ozna čí jako M  i,CS,c  
V p řípad ě kombinovaných emisí 
THC+NO  x se má použít nejvyšší 
hodnota sou čtu odkazující bu ď 
na vysokou úrove ň (VH –  Vehicle 
High ), nebo na nízkou úrove ň 
(VL –  Vehicle Low ). 
Jinak, pokud nebylo zkoušeno 
vozidlo L, platí  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
U CO  2 se použijí hodnoty 
odvozené v kroku č. 7 této 
tabulky. 
Hodnoty CO  2 se zaokrouhlí na 
dv ě desetinná místa.  M i,CS,c  , v g/km; 
M CO2,CS,c,H  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
v g/km; 
a pokud bylo 
zkoušeno vozidlo 
L: 
M CO2,CS,c,L  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,L  , 
v g/km;  8 
„výsledek 
v rámci 
interpola ční 
rodiny“ 
Kone čný 
výsledek 
normova ­
ných emisí  
Výstup 
z kroku č. 8 
této tabulky.  M CO2,CS,c,H  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
v g/km; 
a pokud bylo 
zkoušeno vozidlo 
L: 
M CO2,CS,c,L  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,L  , 
v g/km;  Výpo čet hmotnostních emisí 
CO  2 podle bodu 4.5.4.1 této 
díl čí p řílohy u jednotlivých 
vozidel v rámci interpola ční 
rodiny. 
Hodnoty CO  2 se zaokrouhlí 
v souladu s tabulkou A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
v g/km;  9 
„výsledek 
u jednotli ­
vého 
vozidla“ 
kone čný 
výsledek 
CO  2 
4.1.1.2 V p řípad ě, že nebyla provedena korekce podle bodu 1.1.4 dodatku 2 této díl čí p řílohy, použije se tato 
hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbCS L 175/586 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
M CO2,CS  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování podle tabulky A8/5, krok č. 3, v g/km,  
M CO2,CS,nb  je nevyvážená hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování, která není korigována o energetickou bilanci, ur čená podle tabulky A8/5, 
krok č. 2, v g/km.  
4.1.1.3 Je-li požadována korekce hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování podle bodu 1.1.3 dodatku 2 
této díl čí p řílohy nebo v p řípad ě, že byla provedena korekce podle bodu 1.1.4 dodatku 2 této díl čí p řílohy, 
musí se stanovit koeficient korekce hmotnostní emise CO  2 v souladu s bodem 2 dodatku 2 této díl čí p řílohy. 
Korigovaná hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování se ur čí pomocí této rovnice:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kde:  
M CO2,CS  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování podle tabulky A8/5, krok č. 2, v g/km,  
M CO2,CS,nb  je nevyvážená hmotnostní emise CO  2 při zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování, která 
není korigována o energetickou bilanci, ur čená podle tabulky A8/5, krok č. 2, v g/km,  
EC DC,CS  je spot řeba elektrické energie p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování vypo čtená podle 
bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K CO2 je koeficient korekce hmotnostní emise CO  2 podle bodu 2.3.2 dodatku 2 této díl čí p řílohy, 
v (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4 V p řípad ě, že nebyly stanoveny koeficienty korekce hmotnostní emise CO  2 pro jednotlivé fáze,, vypo čítá se 
hmotnostní emise CO  2 v jednotlivých fázích pomocí této rovnice:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kde:  
M CO2,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování podle tabulky A8/5, krok č. 2, v g/km,  
M CO2,CS,nb,p  je nevyvážená hmotnostní emise CO  2 ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování, 
která není korigována o energetickou bilanci, ur čená podle tabulky A8/5, krok č. 2, v g/km,  
EC DC,CS,p  je spot řeba elektrické energie ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování podle bodu 
4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K CO2 je koeficient korekce hmotnostní emise CO  2 podle bodu 2.3.2 dodatku 2 této díl čí p řílohy, 
v (g/km)/(Wh/km).CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/587
 
4.1.1.5 V p řípad ě, že byly stanoveny koeficienty korekce hmotnostní emise CO  2 pro jednotlivé fáze, vypo čítá se 
hmotnostní emise CO  2 v jednotlivých fázích pomocí této rovnice:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kde:  
M CO2,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování podle tabulky A8/5, krok č. 3, v g/km,  
M CO2,CS,nb,p  je nevyvážená hmotnostní emise CO  2 ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování, 
která není korigována o energetickou bilanci, ur čená podle tabulky A8/5, kroku č. 2, v g/km,  
EC DC,CS,p  je spot řeba elektrické energie ve fázi p zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování ur čená 
podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K CO2,p  je koeficient korekce hmotnostní emise CO  2 podle bodu 2.3.2.2 dodatku 2 této díl čí p řílohy, 
v (g/km)/(Wh/km),  
p je index jednotlivé fáze v p říslušném zkušebním cyklu WLTP.  
4.1.2 Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidel OVC-HEV  
Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití M  CO2,CD  se vypo čítá pomocí této 
rovnice: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kde:  
M CO2,CD  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití, v g/km,  
M CO2,CD,j  je hmotnostní emise CO  2 stanovená podle bodu 3.2.1 díl čí p řílohy 7 ve fázi j zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, bude k po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu 
vozidla L. n  veh_L  
Je-li po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem H  n veh  H a p řípadn ě po čet p řechodových cykl ů projetých 
jednotlivým vozidlem v rámci dané interpola ční rodiny vozidel  n veh  ind nižší než po čet p řechodových cykl ů 
projetých vozidlem L  n veh_L  , musí se do výpo čtu zahrnout potvrzovací cyklus vozidla H a p řípadn ě potvrzo ­
vací cyklus jednotlivého vozidla. Hmotnostní emise CO  2 v každé fázi potvrzovacího cyklu se poté korigují 
na spot řebu elektrické energie s nulovou hodnotou EC  DC,CD,j  = 0 s použitím koeficientu korekce CO  2 podle 
dodatku 2 této díl čí p řílohy.CS L 175/588 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.1.3 Hmotnostní emise plynných slou čenin, emise pevných částic a po čet emitovaných částic vážené faktorem 
použití u vozidel OVC-HEV  
4.1.3.1 Hmotnostní emise plynných slou čenin vážená faktorem použití se vypo čítá pomocí této rovnice:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
kde:  
M i,weighted  je hmotnostní emise plynné slou čeniny (i) vážená faktorem použití, v g/km,  
i je index posuzované emitované plynné slou čeniny,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
M i,CD,j  je hmotnostní emise emitované plynné slou čeniny (i) stanovená podle bodu 3.2.1 díl čí p řílohy 7 
ve fázi j zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
M i,CS je hmotnostní emise emitované plynné slou čeniny (i) v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce 
typu 1 v režimu nabíjení-udržování podle tabulky A8/5, krok č. 7, v g/km,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, bude k po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu 
vozidla L n  veh_L  
Je-li po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem H  n veh  H a p řípadn ě po čet p řechodových cykl ů projetých 
jednotlivým vozidlem v rámci dané interpola ční rodiny vozidel  n veh  ind nižší než po čet p řechodových cykl ů 
projetých vozidlem L n  veh_L  , musí se do výpo čtu zahrnout potvrzovací cyklus vozidla H a p řípadn ě potvrzo ­
vací cyklus jednotlivého vozidla. Hmotnostní emise CO  2 v každé fázi potvrzovacího cyklu se poté korigují 
na spot řebu elektrické energie s nulovou hodnotou  EC  DC;CD;j ¼ 0 s použitím koeficientu korekce CO  2 podle 
dodatku 2 této díl čí p řílohy.  
4.1.3.2 Po čet emitovaných částic vážený faktorem použití se vypo čítá pomocí této rovnice:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
kde:  
PN  weighted  je po čet emitovaných částic vážený faktorem použití, v částicích na kilometr,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/589
 
PN  CD,j je po čet emitovaných částic b ěhem fáze j stanovený podle bodu 4 díl čí p řílohy 7 pro zkoušku 
typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v částicích na kilometr,  
PN  CS je po čet emitovaných částic stanovený podle bodu 4.1.1 této díl čí p řílohy pro zkoušku typu 1 
v režimu nabíjení-udržování, v částicích na kilometr,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu n podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
4.1.3.3 Po čet emitovaných částic vážený faktorem použití se vypo čítá pomocí této rovnice:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
kde:  
PM  weighted  je emise pevných částic vážená faktorem použití, v mg/km,  
UF c je faktor použití v cyklu c podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
PM  CD,c je emise pevných částic v režimu nabíjení-vybíjení b ěhem cyklu c stanoveného podle bodu 3.3 
díl čí p řílohy 7 pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v částicích na kilometr,  
PM  CS je emise pevných částic p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování vypo čtená podle bodu 
4.1.1 této díl čí p řílohy, v mg/km,  
c je indexové číslo posuzovaného cyklu,  
n c je po čet fází p říslušných zkušebních cykl ů WLTP projetých do konce p řechodového cyklu 
n podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
4.2 Výpo čet spot řeby paliva  
4.2.1 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
4.2.1.1 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV a NOVC-HEV se vypo čítá po jednotlivých 
krocích podle tabulky A8/6.  
Tabulka A8/6  
Výpo čet kone čné spot řeby paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV, NOVC-HEV  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výstup z krok ů 
č. 6 a 7 tabulky 
A8/5 této díl čí 
přílohy.  M i,CS,c,6  , v g/km; 
M CO2,CS,c,7  , 
v g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
v g/km;  Výpo čet spot řeby 
paliva podle bodu 
6 díl čí p řílohy 7.  FC CS,c,1  , v l/100 
km; 
FC CS,p,1  , v l/100 
km; 1 
„FC  CS výsledky 
zkoušky typu 1 na 
zkušebním vozidle“CS L 175/590 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Výpo čet spot řeby 
paliva se provede 
zvláš ť za p říslušný 
cyklus a za jeho 
jednotlivé fáze. 
Za tímto ú čelem: 
a) se použijí 
hodnoty CO  2 
za p říslušnou 
fázi nebo 
cyklus; 
b) se použijí 
normované 
emise za úplný 
cyklus.  
Krok č. 1 této 
tabulky.  Pro každé zkušební 
vozidlo H a L: 
FC CS,c,1  , v l/100 
km; 
FC CS,p,1  , v l/100 
km; U FC se použijí 
hodnoty odvozené 
v kroku č. 1 této 
tabulky. 
Hodnoty FC se 
zaokrouhlí na t ři 
desetinná místa.  FC CS,c,H  , v l/100 
km; 
FC CS,p,H  , v l/100 
km; 
a pokud bylo 
zkoušeno vozidlo 
L: 
FC CS,c,L  , v l/100 
km; 
FC CS,p,L  , v l/100 
km; 2 
„výsledek v rámci 
interpola ční rodiny“ 
kone čný výsledek 
normovaných emisí  
Krok č. 2 této 
tabulky.  FC CS,c,H  , v l/100 
km; 
FC CS,p,H  , v l/100 
km; 
a pokud bylo 
zkoušeno vozidlo 
L: 
FC CS,c,L  , v l/100 
km; 
FC CS,p,L  , v l/100 
km; Výpo čet spot řeby 
paliva podle bodu 
4.5.5.1 této díl čí 
přílohy u jednotli ­
vých vozidel 
v rámci interpo ­
lační rodiny. 
Hodnoty FC se 
zaokrouhlí 
v souladu 
s tabulkou A8/2.  FC CS,c,ind  , v l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , v l/100 
km; 3 
„výsledek u jednotli ­
vého vozidla“ 
kone čný výsledek 
FC 
4.2.1.2 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-FCHV  
4.2.1.2.1 Pravidla pro výpo čet kone čných výsledk ů spot řeby zkušebního paliva po jednotlivých krocích p ři zkoušce 
typu 1 v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-FCHV  
Výsledky se vypo čítají v po řadí popsaném v tabulce A8/7. Všechny použitelné výsledky ve sloupci „Výstup“ 
se zaznamenají. Sloupec „Proces“ popisuje, které body je t řeba pro výpo čet použít, nebo obsahuje dopl ňkové 
výpo čty. 
Pro ú čely této tabulky se v rovnicích a výsledcích používá tato terminologie:  
c: úplný p říslušný zkušební cyklus,  
p: každá fáze p říslušného cyklu,  
CS: režim nabíjení-udržování.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/591
 
Tabulka A8/7  
Výpo čet kone čné spot řeby paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-FCHV  
Zdroj  Vstup  Proces  Výstup  Krok č. 
Dodatek 7 této díl čí 
přílohy.  Nevyvážená 
spot řeba paliva 
v režimu nabíjení- 
udržování 
FC CS,nb  , v kg/100 
km Spot řeba paliva 
v režimu nabíjení- 
udržování podle 
bodu 2.2.6 
dodatku 7 této 
díl čí p řílohy  FC CS,c,1  , v kg/100 
km; 1 
Výstup z kroku 
č. 1 této tabulky.  FC CS,c,1  , v kg/100 
km; Korekce zm ěny 
elektrické energie 
v systému REESS 
Díl čí p říloha 8 
body 4.2.1.2.2 až 
4.2.1.2.3 v četn ě FC CS,c,2  , v kg/100 
km; 2 
Výstup z kroku 
č. 2 této tabulky.  FC CS,c,2  , v kg/100 
km; Korekce ATCT 
podle bodu 3.8.2 
díl čí p řílohy 6a. 
Faktory zhoršení 
vypo čtené podle 
přílohy VII.  FC CS,c,3  , v kg/100 
km; 3 
„výsledek jednotlivé 
zkoušky“  
Výstup z kroku 
č. 3 této tabulky.  Pro každou zkou ­ 
šku: 
FC CS,c,3  , v kg/100 
km; Zpr ům ěrování 
zkoušek a deklaro ­
vaná hodnota 
podle bod ů 1.1.2 
až 1.1.2.3 v četn ě 
díl čí p řílohy 6.  FC CS,c,4  , v kg/100 
km; 4 
Výstup z kroku 
č. 4 této tabulky.  FC CS,c,4  , v kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
v kg/100 km  Slad ění fázových 
hodnot. 
Bod 1.1.2.4 díl čí 
přílohy 6 
a: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , v kg/100 
km; 5 
„FC  CS výsledky 
zkoušky typu 1 na 
zkušebním vozidle“  
4.2.1.2.2 V p řípad ě, že nebyla použita korekce podle bodu 1.1.4 dodatku 2 této díl čí p řílohy, použije se následující 
spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
kde:  
FC CS je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování podle 
tabulky A8/7, krok č. 2, v kg/100 km,  
FC CS,nb  je nevyvážená spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování, která není korigována o energetickou bilanci, podle tabulky A8/7, krok č. 1, v kg/100 
km.CS L 175/592 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.2.1.2.3 Je-li nutná korekce spot řeby paliva podle bodu 1.1.3 dodatku 2 této díl čí p řílohy nebo v p řípad ě, že byla 
použita korekce podle bodu 1.1.4 dodatku 2 této díl čí p řílohy, musí se stanovit koeficient korekce spot řeby 
paliva v souladu s bodem 2 dodatku 2 této díl čí p řílohy. Korigovaná spot řeba paliva v režimu nabíjení- 
udržování se ur čí pomocí této rovnice: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kde:  
FC CS je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování 
podle tabulky A8/7, krok č. 2, v kg/100 km,  
FC CS,nb  je nevyvážená spot řeba paliva p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování, která není kori ­
gována o energetickou bilanci, podle tabulky A8/7, krok č. 1, v kg/100 km,  
EC DC,CS  je spot řeba elektrické energie p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování vypo čtená podle 
bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K fuel,FCHV  je koeficient korekce spot řeby paliva podle bodu 2.3.1 dodatku 2 této díl čí p řílohy, v (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2 Spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití FC  CD se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kde:  
FC CD je spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití, v l/100 km,  
FC CD,j je spot řeba paliva ve fázi j zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení stanovená podle bodu 6 díl čí 
přílohy 7, v l/100 km,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, bude k po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu 
vozidla L n  veh_L  
Je-li po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem H  n veh  H a p řípadn ě jednotlivým vozidlem v rámci inter ­
pola ční rodiny vozidel  n veh  ind nižší než po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem L n  veh_L  , musí se do 
výpo čtu zahrnout potvrzovací cyklus vozidla H a p řípadn ě potvrzovací cyklus jednotlivého vozidla. Spot řeba 
paliva v každé fázi potvrzovacího cyklu se poté koriguje na spot řebu elektrické energie s nulovou hodnotou  
EC  DC;CD;j ¼ 0 s použitím koeficientu korekce spot řeby paliva podle dodatku 2 této díl čí p řílohy.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/593
 
4.2.3 Spot řeba paliva vážená faktorem použití u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba paliva vážená faktorem použití p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení a v režimu nabíjení- 
udržování se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
kde:  
FC weighted  je spot řeba paliva vážená faktorem použití, v l/100 km,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
FC CD,j je spot řeba paliva ve fázi j zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení stanovená podle bodu 6 
díl čí p řílohy 7, v l/100 km,  
FC CS je spot řeba paliva stanovená podle tabulky A8/6, krok č. 1, v l/100 km,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
V p řípad ě, že se použije metoda interpolace, bude k po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu 
vozidlem L n  veh_L  
Je-li po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem H  n veh  H a p řípadn ě jednotlivým vozidlem v rámci inter ­
pola ční rodiny vozidel  n veh  ind nižší než po čet p řechodových cykl ů projetých vozidlem L n  veh_L  , musí se do 
výpo čtu zahrnout potvrzovací cyklus vozidla H a p řípadn ě potvrzovací cyklus jednotlivého vozidla. Spot řeba 
paliva v každé fázi potvrzovacího cyklu se poté koriguje na spot řebu elektrické energie s nulovou hodnotou  
EC  DC;CD;j ¼ 0 s použitím koeficientu korekce spot řeby paliva podle dodatku 2 této díl čí p řílohy.  
4.3 Výpo čet spot řeby elektrické energie  
Ke stanovení spot řeby elektrické energie na základ ě proudu a nap ětí ur čených podle dodatku 3 této díl čí 
přílohy se použije tato rovnice: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kde:  
EC DC,j je spot řeba elektrické energie za posuzovanou dobu j stanovená na základ ě vybíjení systému 
REESS, ve Wh/km,  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem posuzované doby j, ve Wh,  
d j je vzdálenost ujetá za posuzovanou dobu j, v km,  
a dále 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iCS L 175/594 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
kde:  
ΔE REESS,j,i  : je zm ěna elektrické energie v systému REESS (i) b ěhem posuzované doby j, ve Wh,  
a dále 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kde:  
U(t)  REESS,j,i  je nap ětí v systému REESS (i) b ěhem posuzované doby j ur čené podle dodatku 3 této díl čí 
přílohy, ve V,  
t 0 je čas na za čátku posuzované doby j, v s,  
t end je čas na konci posuzované doby j, v s,  
I(t) j,i je elektrický proud v systému REESS (i) b ěhem posuzované doby j ur čený podle dodatku 3 této 
díl čí p řílohy, v A,  
i je indexové číslo posuzovaného systému REESS,  
n je celkový po čet systém ů REESS,  
j je index posuzované doby, p řičemž dobou m ůže být jakákoli kombinace fází nebo cykl ů, 
1 
3600  je koeficient p řevodu W na Wh.  
4.3.1 Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabí ­
jené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabí ­
jené elektrické energie ze zdroje elektrické energie se vypo čítá pomocí této rovnice:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kde:  
EC AC,CD  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na 
základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie, ve Wh/km,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/595
 
EC AC,CD,j  je spot řeba elektrické energie stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické 
energie ve fázi j, ve Wh/km,  
a dále 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kde:  
EC DC,CD,j  je spot řeba elektrické energie stanovená na základ ě vybíjení systému REESS ve fázi j zkoušky typu 
1 v režimu nabíjení-vybíjení podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
E AC je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie stanovená podle bodu 3.2.4.6 této díl čí 
přílohy, ve Wh,  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS ve fázi j podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, 
ve Wh,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu vozidlem L n  veh_L  podle bodu 3.2.4.4 této 
díl čí p řílohy.  
4.3.2 Spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze 
zdroje elektrické energie u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze 
zdroje elektrické energie se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kde:  
EC AC,weighted  je spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené elektrické 
energie ze zdroje elektrické energie, ve Wh/km,  
UF j je faktor použití ve fázi j podle dodatku 5 této díl čí p řílohy,  
EC AC,CD,j  je spot řeba elektrické energie stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elek ­
trické energie ve fázi j podle bodu 4.3.1 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu vozidlem L n  veh_L  podle bodu 3.2.4.4 
této díl čí p řílohy.CS L 175/596 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.3.3 Spot řeba elektrické energie u vozidel HEV  
4.3.3.1 Stanovení spot řeby elektrické energie za jednotlivé cykly  
Spot řeba elektrické energie stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie 
a ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na baterii se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC ¼ E AC 
EAER 
kde:  
EC je spot řeba elektrické energie v p říslušném zkušebním cyklu WLTP stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie a ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na 
baterii, ve Wh/km,  
E AC je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie podle bodu 3.2.4.6 této díl čí p řílohy, ve 
Wh,  
EAER je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii podle bodu 4.4.4.1 této díl čí p řílohy, v km.  
4.3.3.2 Stanovení spot řeby elektrické energie za jednotlivé fáze  
Spot řeba elektrické energie za jednotlivé fáze stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje 
elektrické energie a ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na baterii v jednotlivých fázích se vypo čítá 
pomocí této rovnice: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
kde:  
EC P : je spot řeba elektrické energie za jednotlivé fáze stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze 
zdroje elektrické energie a ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na baterii, ve Wh/km,  
E AC : je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie podle bodu 3.2.4.6 této díl čí p řílohy, ve 
Wh,  
EAER  P : je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii v jednotlivých fázích podle bodu 4.4.4.2 této díl čí 
přílohy, v km.  
4.3.4 Spot řeba elektrické energie u výhradn ě elektrických vozidel  
4.3.4.1 Spot řeba elektrické energie stanovená v tomto bod ě se vypo čítá pouze v p řípad ě, že vozidlo po celou 
posuzovanou dobu uspokojiv ě plnilo p říslušný zkušební cyklus v rámci p řípustných odchylek rychlostní 
křivky podle bodu 1.2.6.6 díl čí p řílohy 6.  
4.3.4.2 Stanovení spot řeby elektrické energie v p říslušném zkušebním cyklu WLTP  
Spot řeba elektrické energie v p říslušném zkušebním cyklu WLTP stanovená na základ ě nabíjené elektrické 
energie ze zdroje elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/597
 
kde:  
EC WLTC  je spot řeba elektrické energie v p říslušném zkušebním cyklu WLTP stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu b ěhem 
příslušného zkušebního cyklu WLTP, ve Wh/km,:  
E AC je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie podle bodu 3.4.4.3 této díl čí p řílohy, ve 
Wh,  
PER  WLTC  je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu b ěhem p říslušného zkušebního cyklu WLTP vypo čtený podle 
bodu 4.4.2.1.1 nebo bodu 4.4.2.2.1 této díl čí p řílohy v závislosti na zkušebním postupu pro 
vozidla PEV, který se musí použít, v km.  
4.3.4.3 Stanovení spot řeby elektrické energie v p říslušném m ěstském zkušebním cyklu WLTP  
Spot řeba elektrické energie v p říslušném m ěstském zkušebním cyklu WLTP stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu b ěhem p říslušného 
m ěstského zkušebního cyklu WLTP se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
kde:  
EC city je spot řeba elektrické energie v p říslušném m ěstském zkušebním cyklu WLTP stanovená na základ ě 
nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu 
během p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP, ve Wh/km,  
E AC je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie podle bodu 3.4.4.3 této díl čí p řílohy, ve 
Wh,  
PER  city je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu b ěhem p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP vypo č­
tený podle bodu 4.4.2.1.2 nebo bodu 4.4.2.2.2 této díl čí p řílohy v závislosti na zkušebním postupu 
pro vozidla PEV, který se musí použít, v km.  
4.3.4.4 Stanovení hodnot spot řeby elektrické energie za jednotlivé fáze  
Spot řeba elektrické energie v každé jednotlivé fázi stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje 
elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu v jednotlivých fázích se vypo čítá pomocí této 
rovnice: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
kde:  
EC p je spot řeba elektrické energie v každé jednotlivé fázi p stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie 
ze zdroje elektrické energie a ak čního dosahu výhradn ě na elekt řinu v jednotlivých fázích, ve Wh/km,  
E AC je nabíjená elektrická energie ze zdroje elektrické energie podle bodu 3.4.4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
PER  p je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v jednotlivé fázi vypo čtený podle bodu 4.4.2.1.3 nebo bodu 
4.4.2.2.3 této díl čí p řílohy v závislosti na použitém zkušebním postupu pro vozidla PEV, v km.CS L 175/598 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.4 Výpo čet elektrických ak čních dosah ů 
4.4.1 Elektrické ak ční dosahy na baterii AER a AER  city u vozidel OVC-HEV  
4.4.1.1 Elektrický ak ční dosah na baterii AER  
Elektrický ak ční dosah na baterii AER u vozidel OVC-HEV se stanoví ze zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení popsané v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy jako sou část zkušebního postupu podle možnosti 1 
a odkazuje se na n ěj v bod ě 3.2.6.1 této díl čí p řílohy jako na sou část zkušebního postupu podle možnosti 
3 projetím p říslušného zkušebního cyklu WLTP podle bodu 1.4.2.1 této díl čí p řílohy. AER je definován jako 
vzdálenost, která se ujede od za čátku zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení do okamžiku, kdy spalovací 
motor za čne spot řebovávat palivo.  
4.4.1.2 Elektrický ak ční dosah na baterii ve m ěstě AER  city 
4.4.1.2.1 Elektrický ak ční dosah na baterii ve m ěstě AER  city u vozidel OVC-HEV se stanoví ze zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení popsané v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy jako sou část zkušebního postupu 
podle možnosti 1 a odkazuje se na n ěj v bod ě 3.2.6.1 této díl čí p řílohy jako na sou část zkušebního postupu 
podle možnosti 3 projetím p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP podle bodu 1.4.2.2 této díl čí 
přílohy. AER  city je definován jako vzdálenost, která se ujede od za čátku zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení do okamžiku, kdy spalovací motor za čne spot řebovávat palivo.  
4.4.1.2.2 Alternativn ě k bodu 4.4.1.2.1 této díl čí p řílohy je možno elektrický ak ční dosah na baterii ve m ěstě AER  city 
stanovit ze zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení popsané v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy projetím 
příslušných zkušebních cykl ů WLTP podle bodu 1.4.2.1 této díl čí p řílohy. V tom p řípad ě se zkouška 1 typu 
v režimu nabíjení-vybíjení projetím p říslušného m ěstského zkušebního cyklu p ři zkoušce WLTP vypustí 
a elektrický ak ční dosah na baterii ve m ěstě AER  city se vypo čítá pomocí této rovnice:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
kde:  
UBE  city je využitelná energie systému REESS stanovená od za čátku zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení popsané v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy projetím p říslušných zkušebních cykl ů WLTP do 
okamžiku, kdy spalovací motor za čne spot řebovávat palivo, ve Wh,  
EC DC,city  je vážená spot řeba elektrické energie v p říslušných m ěstských zkušebních cyklech WLTP ujetých ve 
výhradn ě elektrickém režimu jako sou část zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení popsané 
v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy projetím p říslušného zkušebního cyklu (p říslušných zkušebních 
cykl ů) WLTP, ve Wh/km,  
a dále  
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kde:  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem fáze j, ve Wh,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých od za čátku zkoušky do fáze, kdy spalovací motor za čne spot řebovávat 
palivo, s vylou čením této fáze,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/599
 
a dále  
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kde:  
EC DC,city,j  je spot řeba elektrické energie b ěhem j-tého m ěstského zkušebního cyklu WLTP projetého ve 
výhradn ě elektrickém režimu jako sou část zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení podle 
bodu 3.2.4.3 této díl čí p řílohy projetím p říslušných zkušebních cykl ů WLTP, ve Wh/km,  
K city,j je váhový faktor pro p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP projetý ve výhradn ě elektrickém 
režimu jako sou část zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení podle bodu 3.2.4.3 této díl čí 
přílohy projetím p říslušných zkušebních cykl ů WLTP,  
j je indexové číslo posuzovaného p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP projetého ve 
výhradn ě elektrickém režimu,  
n city,pe  je po čet p říslušných m ěstských zkušebních cykl ů WLTP projetých ve výhradn ě elektrickém režimu,  
a dále  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kde:  
ΔE REESS,city,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem prvního p říslušného m ěstského 
zkušebního cyklu WLTP zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, ve Wh,  
a dále  
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 pro j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u vozidel PEV  
Ak ční dosahy stanovené v tomto bod ě se vypo čítávají pouze v p řípad ě, že vozidlo po celou posuzovanou 
dobu uspokojiv ě plnilo p říslušný zkušební cyklus WLTP v rámci p řípustných odchylek rychlostní k řivky 
podle bodu 1.2.6.6 díl čí p řílohy 6.  
4.4.2.1 Stanovení ak čních dosah ů výhradn ě na elekt řinu, je-li použit zkrácený zkušební postup p ři zkoušce typu 1  
4.4.2.1.1 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v p říslušném zkušebním cyklu WLTP PER  WLTC  u vozidel PEV se vypo čítá 
ze zkrácené zkoušky typu 1 popsané v bod ě 3.4.4.2 této díl čí p řílohy pomocí t ěchto rovnic:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
kde:  
UBE  STP je využitelná energie systému REESS stanovená od za čátku zkráceného zkušebního postupu p ři 
zkoušce typu 1 do okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu definované v bod ě 
3.4.4.2.3 této díl čí p řílohy, ve Wh,CS L 175/600 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  je vážená spot řeba elektrické energie b ěhem p říslušného zkušebního cyklu WLTP v úseku DS  1 
a DS  2 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh/km,  
a dále  
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kde:  
ΔE REESS ;DS  1 je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS v úseku DS  1 zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh,  
ΔE REESS ;DS  2 je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS v úseku DS  2 zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh,  
ΔE REESS ;CSS  M je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS v úseku CSS  M zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh,  
ΔE REESS ;CSS  E je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS v úseku CSS  E zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh,  
a dále  
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kde:  
EC DC,WLTC,j  je spot řeba elektrické energie za p říslušný zkušební cyklus WLTP v úseku DS  j zkráceného 
zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
k WLTC,j  je váhový faktor pro p říslušný zkušební cyklus WLTP v úseku DS  j zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1,  
a dále  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kde:  
K WLTC,j  je váhový faktor pro p říslušný zkušební cyklus WLTP v úseku DS  j zkráceného zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1,  
ΔE REESS,WLTC,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem p říslušného zkušebního cyklu 
WLTP od úseku DS  1 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh.  
4.4.2.1.2 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu b ěhem p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP PER  city u vozidel 
PEV se vypo čítá ze zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 popsaného v bod ě 3.4.4.2 této díl čí 
přílohy pomocí t ěchto rovnic:CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
kde:  
UBE  STP je využitelná energie v systému REESS podle bodu 4.4.2.1.1 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
EC DC,city  je vážená spot řeba elektrické energie za p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP v úseku DS  1 
a DS  2 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh/km,  
a dále  
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kde:  
EC DC,city,j  je spot řeba elektrické energie za p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP, kde první p říslušný 
m ěstský zkušební cyklus WLTP ve fázi DS  1 je ozna čen jako j = 1, druhý p říslušný m ěstský 
zkušební cyklus WLTP ve fázi DS  1 je ozna čen jako j = 2, první p říslušný m ěstský zkušební 
cyklus WLTP ve fázi DS  2 je ozna čen jako j = 3 a druhý p říslušný m ěstský zkušební cyklus 
WLTP ve fázi DS  2 je ozna čen jako j = 4 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 
podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K city,j je váhový faktor pro p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP, kde první p říslušný m ěstský 
zkušební cyklus WLTP v úseku DS  1 je ozna čen jako j = 1, druhý p říslušný m ěstský zkušební 
cyklus WLTP v úseku DS  1 je ozna čen jako j = 2, první p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP 
v úseku DS  2 je ozna čen jako j = 3 a druhý p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP v úseku DS  2 
je ozna čen jako j = 4,  
a dále  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kde:  
ΔE REESS,city,1  je zm ěna energie ve všech systémech REESS b ěhem prvního p říslušného zkušebního cyklu 
WLTP v úseku DS  1 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh.  
4.4.2.1.3 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v jednotlivých fázích PER  p u vozidel PEV se vypo čítá ze zkoušky typu 1 
popsané v bod ě 3.4.4.2 této díl čí p řílohy pomocí t ěchto rovnic:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
kde:  
UBE  UBE je využitelná energie v systému REESS podle bodu 4.4.2.1.1 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
EC DC,p  je vážená spot řeba elektrické energie za každou jednotlivou fázi úseku DS  1 a DS  2 zkráceného 
zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh/km.CS L 175/602 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
V p řípad ě, že fáze p = nízká a fáze p = st řední, použijí se tyto rovnice:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kde:  
EC DC,p,j  je spot řeba elektrické energie za fázi p, kde první fáze úseku DS  1 je ozna čena jako j = 1, druhá fáze 
úseku DS  1 je ozna čena jako j = 2, první fáze úseku DS  2 je ozna čena jako j = 3 a druhá fáze úseku 
DS  2 je ozna čena jako j = 4 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 podle bodu 4.3 této 
díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K p,j je váhový faktor pro fázi p, kde první fáze p úseku DS  1 je ozna čena jako j = 1, druhá fáze p úseku 
DS  1 je ozna čena jako j = 2, první fáze úseku DS  2 je ozna čena jako j = 3 a druhá fáze úseku DS  2 je 
ozna čena jako j = 4 zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1,  
a dále  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kde:  
ΔE REESS,p,1  : je zm ěna energie ve všech systémech REESS b ěhem první fáze p úseku DS  1 zkráceného zkušeb ­
ního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh.  
V p řípad ě, že fáze p = vysoká a fáze p = mimo řádn ě vysoká, použijí se tyto rovnice:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kde:  
EC DC,p,j  je spot řeba elektrické energie za fázi p úseku DS  j zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 
1 podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
k p,j je váhový faktor pro fázi p úseku DS  j zkráceného zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1,  
a dále  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kde:  
ΔE REESS,p,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem první fáze p úseku DS  1 zkráceného 
zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1, ve Wh.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/603
 
4.4.2.2 Stanovení ak čních dosah ů výhradn ě na elekt řinu, je-li použit zkušební postup p ři zkoušce typu 1 s po sob ě 
následujícími cykly  
4.4.2.2.1 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v p říslušném zkušebním cyklu WLTP PER  WLTP  u vozidel PEV se vypo čítá 
ze zkoušky typu 1 popsané v bod ě 3.4.4.1 této díl čí p řílohy pomocí t ěchto rovnic:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
kde:  
UBE  CCP je využitelná energie systému REESS stanovená od za čátku zkušebního postupu p ři zkoušce typu 
1 s po sob ě následujícími cykly do okamžiku, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu 
podle bodu 3.4.4.1.3 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
EC DC,WLTC  je spot řeba elektrické energie za p říslušný zkušební cyklus WLTP stanovená ze zcela projetých 
příslušných zkušebních cykl ů WLTP zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě násle ­
dujícími cykly, ve Wh/km,  
a dále  
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kde:  
ΔE REESS,j  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem fáze j zkušebního postupu p ři 
zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly, ve Wh,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých od za čátku zkoušky do fáze, kdy je spln ěno kritérium pro p řerušení 
postupu, v četn ě této fáze,  
a dále  
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kde:  
EC DC,WLTC,j  je spot řeba elektrické energie za p říslušný zkušební cyklus WLTP j zkušebního postupu p ři 
zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K WLTC,j  je váhový faktor pro p říslušný zkušební cyklus WLTP j zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1,  
j je indexové číslo p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
n WLTC  je celkový po čet projetých úplných p říslušných zkušebních cykl ů WLTP,CS L 175/604 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
a dále  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kde:  
ΔE REESS,WLTC,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem prvního p říslušného zkušeb ­
ního cyklu WLTP zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly, ve 
Wh.  
4.4.2.2.2 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v p říslušném m ěstském zkušebním cyklu WLTP PER  city u vozidel PEV se 
vypo čítá ze zkoušky typu 1 popsané v bod ě 3.4.4.1 této díl čí p řílohy pomocí t ěchto rovnic:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
kde:  
UBE  CCP je využitelná energie v systému REESS podle bodu 4.4.2.1.1 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
EC DC,city  je spot řeba elektrické energie za p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP stanovená ze zcela 
projetých p říslušných m ěstských zkušebních cykl ů WLTP zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly, ve Wh/km,  
a dále  
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
kde:  
EC DC,city,j  je spot řeba elektrické energie b ěhem p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP j zkušeb ­
ního postupu p ři zkoušce typu 1 podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
K city,j je váhový faktor pro p říslušný zkušební cyklus WLTP j zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly,  
j je indexové číslo p říslušného m ěstského zkušebního cyklu WLTP,  
n city je celkový po čet projetých úplných p říslušných m ěstských zkušebních cykl ů WLTP,  
a dále  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kde:  
ΔE REESS,city,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem prvního p říslušného m ěstského 
zkušebního cyklu WLTP zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly, 
ve Wh.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/605
 
4.4.2.2.3 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu v jednotlivých fázích PER  p u vozidel PEV se vypo čítá ze zkoušky typu 1 
popsané v bod ě 3.4.4.1 této díl čí p řílohy pomocí t ěchto rovnic:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
kde:  
UBE  CCP je využitelná energie v systému REESS podle bodu 4.4.2.2.1 této díl čí p řílohy, ve Wh,  
EC DC,p  je spot řeba elektrické energie za posuzovanou fázi p stanovená ze zcela projetých fází p zkušeb ­
ního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly, ve Wh/km,  
a dále  
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kde:  
EC DC,p,j  je j-tá spot řeba elektrické energie za posuzovanou fázi p zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 
s po sob ě následujícími cykly podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, ve Wh/km,  
k p,j je j-tý váhový faktor pro posuzovanou fázi p zkušebního postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě 
následujícími cykly,  
j je indexové číslo posuzované fáze p,  
n p je celkový po čet projetých fází p úplného cyklu WLTC;  
a dále  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kde:  
ΔE REESS,p,1  je zm ěna elektrické energie ve všech systémech REESS v první projeté fázi p b ěhem zkušebního 
postupu p ři zkoušce typu 1 s po sob ě následujícími cykly, ve Wh.  
4.4.3 Ak ční dosah v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení u vozidel OVC-HEV  
Ak ční dosah v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení R  CDC se stanoví ze zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení popsané v bod ě 3.2.4.3 této díl čí p řílohy v rámci zkušebního postupu podle možnosti 1 a odkazuje 
se na n ěj v bod ě 3.2.6.1 této díl čí p řílohy v rámci zkušebního postupu podle možnosti 3. R  CDC je vzdálenost 
projetá od za čátku zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení do konce p řechodového cyklu podle bodu 
3.2.4.4 této díl čí p řílohy.CS L 175/606 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.4.4 Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u vozidel OVC-HEV  
4.4.4.1 Stanovení ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na baterii v jednotlivých cyklech  
Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii v jednotlivých cyklech se vypo čítá pomocí této rovnice:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kde:  
EAER je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii v jednotlivých cyklech, v km  
M CO2,CS  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování podle tabulky A8/5, krok č. 7, v g/km,  
M CO2,CD,avg  je aritmetický pr ům ěr hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení podle níže uvedené 
rovnice, v g/km,  
R CDC je ak ční dosah v rámci cykl ů v režimu nabíjení-vybíjení podle bodu 4.4.2 této díl čí p řílohy, 
v km,  
a dále  
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
kde:  
M CO2,CD,avg  je aritmetický pr ům ěr hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
M CO2,CD,j  je hmotnostní emise CO  2 stanovená podle bodu 3.2.1 díl čí p řílohy 7 ve fázi j zkoušky typu 1 
v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
dj je ujetá vzdálenost ve fázi j zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v km,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu n podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
4.4.4.2 Stanovení ekvivalentního elektrického ak čního dosahu na baterii v jednotlivých fázích  
Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii v jednotlivé fázi se vypo čítá pomocí této rovnice:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
kde:  
EAER  p je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii v jednotlivých fázích týkající se posuzované fáze 
p, v km,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/607
 
M CO2,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 ze zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování v jednotlivých fázích 
týkající se posuzované fáze p podle tabulky A8/5, krok č. 7, v g/km,  
ΔE REESS,j  jsou zm ěny elektrické energie ve všech systémech REESS b ěhem posuzované fáze j, ve Wh,  
EC DC,CD,p  je spot řeba elektrické energie za posuzovanou fázi p stanovená na základ ě vybíjení systému 
REESS, ve Wh/km,  
j je indexové číslo posuzované fáze,  
k je po čet fází projetých do konce p řechodového cyklu n podle bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy,  
a dále  
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
kde:  
M CO2,CD,avg,p  je aritmetický pr ům ěr hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení b ěhem posuzované 
fáze, v g/km,  
M CO2,CD,p,c  je hmotnostní emise CO  2 stanovená podle bodu 3.2.1 díl čí p řílohy 7 ve fázi p cyklu c zkoušky 
typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
d p,c je ujetá vzdálenost v posuzované fázi p cyklu c zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, 
v km,  
c je indexové číslo posuzovaného p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
p je index jednotlivé fáze v rámci p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
n c je po čet p říslušných zkušebních cykl ů WLTP projetých do konce p řechodového cyklu n podle 
bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy,  
a dále  
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
kde:  
EC DC,CD,P  je spot řeba elektrické energie za posuzovanou fázi p stanovená na základ ě vybíjení systému 
REESS p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, ve Wh/km,  
EC DC,CD,P,C  je spot řeba elektrické energie za posuzovanou fázi p cyklu c stanovená na základ ě vybíjení 
systému REESS p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy, 
ve Wh/km,CS L 175/608 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
d p,c je ujetá vzdálenost v posuzované fázi p cyklu c zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v km,  
c je indexové číslo posuzovaného p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
p je index jednotlivé fáze v rámci p říslušného zkušebního cyklu p ři zkoušce WLTP,  
n c je po čet p říslušných zkušebních cykl ů WLTP projetých do konce p řechodového cyklu n podle 
bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
Uvažované fázové hodnoty jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, 
fáze s mimo řádn ě vysokou rychlostí a m ěstský jízdní cyklus.  
4.4.5 Skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení u vozidel OVC-HEV  
Skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení se vypo čítá pomocí této rovnice:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kde:  
R CDA je skute čný ak ční dosah v režimu nabíjení-vybíjení, v km,  
M CO2,CS  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování podle tabulky A8/5, krok č. 7, 
v g/km,  
M CO2,n,cycle  je hmotnostní emise CO  2 v p říslušném zkušebním cyklu WLTP n zkoušky typu 1 v režimu 
nabíjení-vybíjení, v g/km,  
M CO2,CD,avg,n–1  je aritmetický pr ům ěr hmotnostní emise CO  2 při zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení 
od za čátku zkoušky do p říslušného zkušebního cyklu WLTP (n–1) v četn ě, v g/km,  
d c je ujetá vzdálenost v p říslušném zkušebním cyklu WLTP c zkoušky typu 1 v režimu nabí ­
jení-vybíjení, v km,  
d n je ujetá vzdálenost v p říslušném zkušebním cyklu WLTP n zkoušky typu 1 v režimu nabí ­
jení-vybíjení, v km,  
c je indexové číslo posuzovaného p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
n je po čet projetých p říslušných zkušebních cykl ů WLTP v četn ě p řechodového cyklu podle 
bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy,  
a dále  
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/609
 
kde:  
M CO2,CD,avg,n–1  je aritmetický pr ům ěr hmotnostní emise CO  2 při zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení 
od za čátku zkoušky do p říslušného zkušebního cyklu WLTP (n–1) v četn ě, v g/km,  
M CO2,CD,c  je hmotnostní emise CO  2 stanovená podle bodu 3.2.1 díl čí p řílohy 7 v p říslušném 
zkušebním cyklu WLTP c zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení, v g/km,  
d c je ujetá vzdálenost v p říslušném zkušebním cyklu WLTP zkoušky typu 1 v režimu nabíjení- 
vybíjení, v km,  
c je indexové číslo posuzovaného p říslušného zkušebního cyklu WLTP,  
n je po čet projetých p říslušných zkušebních cykl ů WLTP v četn ě p řechodového cyklu podle 
bodu 3.2.4.4 této díl čí p řílohy.  
4.5. Interpolace hodnot týkajících se jednotlivých vozidel  
4.5.1 Interpola ční rozp ětí pro vozidla NOVC-HEV a OVC-HEV  
Metodu interpolace lze použít pouze v p řípad ě, že rozdíl v hmotnostních emisích CO  2 v režimu nabíjení- 
udržování M  CO2,CS  podle tabulky A8/5, krok č. 8, mezi zkušebními vozidly L a H činí od minimáln ě 5 g/km 
do maximáln ě 20 g/km, nebo 20 % hmotnostní emise CO  2 vozidla H v režimu nabíjení-udržování M  CO2,CS  
podle tabulky A8/5, krok č. 8, podle toho, která z hodnot je menší.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu je možno interpolaci hodnot týkajících se jednot ­
livých vozidel rozší řit, pokud maximální interpolace není o více než 3 g/km v ětší než hmotnostní emise CO  2 
vozidla H v režimu nabíjení-udržování a/nebo není o více než 3 g/km menší než hmotnostní emise CO  2 
vozidla L v režimu nabíjení-udržování. Toto rozší ření je platné pouze v rámci absolutních hranic interpo ­
lačního rozp ětí specifikovaného v tomto bod ě. 
Maximální absolutní hranici rozdílu hmotnostních emisí CO  2 v režimu nabíjení-udržování mezi vozidlem 
L a vozidlem H ve výši 20 g/km nebo 20 % hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u vozidla H, 
podle toho, která z hodnot je menší, je možno rozší řit, je-li zkoušeno vozidlo M, o 10 g/km. Vozidlo M je 
vozidlo v interpola ční rodin ě s energetickou náro čností cyklu v rozmezí ± 10 procent oproti aritmetickému 
pr ům ěru energetické náro čnosti cyklu u vozidel L a H.  
Linearita hmotnostních emisí CO  2 vozidla M v režimu nabíjení-udržování musí být ov ěřena oproti lineárním 
interpolovaným hmotnostním emisím CO  2 v režimu nabíjení-udržování mezi vozidlem L a H.  
Kritérium linearity pro vozidlo M se považuje za spln ěné, pokud rozdíl mezi hmotnostními emisemi CO  2 
odvozenými z m ěření a interpolovanými hmotnostními emisemi CO  2 v režimu nabíjení-udržování mezi 
vozidly L a H je menší než 1 g/km. Je-li tento rozdíl v ětší, považuje se kritérium linearity za spln ěné, 
pokud tento rozdíl činí 3 g/km nebo 3 % z interpolovaných hmotnostních emisí CO  2 vozidla M v režimu 
nabíjení-udržování, podle toho, která hodnota je menší.  
Je-li kritérium linearity spln ěno, lze interpolaci mezi vozidlem L a H použít na všechna jednotlivá vozidla 
v rámci interpola ční rodiny.  
Pokud kritérium linearity není spln ěno, musí se interpola ční rodina rozd ělit na dv ě podrodiny vozidel 
s energetickou náro čností cyklu mezi vozidly L a M a vozidel s energetickou náro čností cyklu mezi vozidly 
M a H.CS L 175/610 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
U vozidel s energetickou náro čností cyklu mezi energetickou náro čností cyklu vozidel L a M se každý 
parametr vozidla H, který je nezbytný pro interpolaci jednotlivých hodnot u vozidel OVC-HEV a NOVC- 
HEV, musí nahradit odpovídajícím parametrem vozidla M.  
U vozidel s energetickou náro čností cyklu ležící mezi energetickou náro čností cyklu vozidel M a H se každý 
parametr vozidla L, který je nezbytný pro interpolaci jednotlivých hodnot cyklu, musí nahradit odpovída ­
jícím parametrem vozidla M.  
4.5.2 Výpo čet energetické náro čnosti v jednotlivých dobách  
Energetická náro čnost E  k,p a vzdálenost ujetá d  c,p během doby p použitelné pro jednotlivá vozidla v inter ­
pola ční rodin ě se vypo čítají postupem uvedeným v bod ě 5 díl čí p řílohy 7 pro soubory k koeficient ů jízdního 
zatížení a hmotnosti podle bodu 3.2.3.2.3 díl čí p řílohy 7.  
4.5.3 Výpo čet koeficientu interpolace pro jednotlivá vozidla K  ind,p 
Koeficient interpolace K  ind,p pro každou dobu se za každou posuzovanou dobu p vypo čítá pomocí této 
rovnice:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kde:  
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
E 1,p je energetická náro čnost b ěhem posuzované doby u vozidla L podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, ve Ws,  
E 2,p je energetická náro čnost b ěhem posuzované doby u vozidla H podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, ve Ws,  
3,p je energetická náro čnost b ěhem posuzované doby u jednotlivého vozidla podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, 
ve Ws,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu.  
V p řípad ě, že posuzovaná doba p je p říslušný zkušební cyklus WLTP, ozna čuje se K  ind,p jako K  ind . 
4.5.4 Interpolace hmotnostních emisí CO  2 u jednotlivých vozidel  
4.5.4.1 Hmotnostní emise CO  2 z jednotlivých vozidel v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV a NOVC- 
HEV  
Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla se vypo čítají pomocí této 
rovnice:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
kde:  
M CO2–ind,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla b ěhem posuzo ­
vané doby p podle tabulky A8/5, krok č. 9, v g/km,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u vozidla L b ěhem posuzované doby 
p podle tabulky A8/5, krok č. 8, v g/km,  
M CO2–H,CS,p  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u vozidla H b ěhem posuzované doby 
p podle tabulky A8/5, krok č. 8, v g/km,  
K ind,d je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivého časového úseku v rámci p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
Uvažované doby jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, fáze 
s mimo řádn ě vysokou rychlostí a p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.4.2 Hmotnostní emise CO  2 jednotlivých vozidel v režimu nabíjení-vybíjení vážené faktorem použití u vozidel 
OVC-HEV  
Hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla se vypo čítají pomocí této 
rovnice:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kde:  
M CO2–ind,CD  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u jednotlivého 
vozidla, v g/km,  
M CO2–L,CD  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidla L, 
v g/km,  
M CO2–H,CD  je hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidla H, 
v g/km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.4.3 Hmotnostní emise CO  2 jednotlivých vozidel vážené faktorem použití u vozidel OVC-HEV  
Hmotnostní emise CO  2 vážené faktorem použití u jednotlivého vozidla se vypo čítají pomocí této rovnice: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
kde:  
M CO2–ind,weighted  je hmotnostní emise CO  2 vážená faktorem použití u jednotlivého vozidla, v g/km,  
M CO2–L,weighted  je hmotnostní emise CO  2 vážená faktorem použití u vozidla L, v g/km,  
M CO2–H,weighted  je hmotnostní emise CO  2 vážená faktorem použití u vozidla H, v g/km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus 
WLTP.CS L 175/612 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.5.5 Interpolace spot řeby paliva u jednotlivých vozidel  
4.5.5.1 Spot řeba paliva jednotlivých vozidel v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV a NOVC-HEV  
Spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kde:  
FC ind,CS,p  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u jednotlivého vozidla b ěhem posuzované doby 
p podle tabulky A8/6, krok č. 3, v g/km,  
FC L,CS,p  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidla L b ěhem doby p podle tabulky A8/6, 
krok č. 2, v g/km,  
FC H,CS,p  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidla H b ěhem doby p podle tabulky A8/6, 
krok č. 2, v g/km,  
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu WLTP.  
Uvažované doby jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, fáze 
s mimo řádn ě vysokou rychlostí a p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.5.2 Spot řeba paliva u jednotlivých vozidel v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidel OVC- 
HEV  
Spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
kde:  
FC ind,CD  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u jednotlivého vozidla, 
v l/100 km,  
FC L,CD je spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidla L, v l/100 km,  
FC H,CD  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití u vozidla H, v l/100 km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.5.3 Spot řeba paliva u jednotlivých vozidel vážená faktorem použití u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba paliva vážená faktorem použití u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kde:  
FC ind,weighted  je spot řeba paliva vážená faktorem použití u jednotlivého vozidla, v l/100 km,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/613
 
FC L,weighted  je spot řeba paliva vážená faktorem použití u vozidla L, v l/100 km,  
FC H,weighted  je spot řeba paliva vážená faktorem použití u vozidla H, v l/100 km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.6 Interpolace spot řeby elektrické energie u jednotlivých vozidel  
4.5.6.1 Spot řeba elektrické energie u jednotlivých vozidel v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stano ­
vená na základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabí ­
jené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kde:  
EC AC–ind,CD  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na 
základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u jednotlivého vozidla, ve 
Wh/km,  
EC AC–L,CD  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na 
základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidla L, ve Wh/km,  
EC AC–H,CD  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-vybíjení vážená faktorem použití stanovená na 
základ ě nabíjené elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidla H, ve Wh/km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.6.2 Spot řeba elektrické energie u jednotlivých vozidel vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidel OVC-HEV  
Spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené elektrické energie ze 
zdroje elektrické energie u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kde:  
EC AC–ind,weighted  je spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie u jednotlivého vozidla, ve Wh/km,  
EC AC–L,weighted  je spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidla L, ve Wh/km,  
EC AC–H,weighted  je spot řeba elektrické energie vážená faktorem použití stanovená na základ ě nabíjené 
elektrické energie ze zdroje elektrické energie u vozidla H, ve Wh/km,  
K ind je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo za p říslušný zkušební cyklus 
WLTP.CS L 175/614 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
4.5.6.3 Spot řeba elektrické energie u jednotlivých vozidel u vozidel OVC-HEV a PEV  
Spot řeba elektrické energie u jednotlivého vozidla podle bodu 4.3.3 této díl čí p řílohy v p řípad ě vozidel OVC- 
HEV a podle podle bodu 4.3.4 této díl čí p řílohy v p řípad ě vozidel PEV se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
kde:  
EC ind,p je spot řeba elektrické energie u jednotlivého vozidla b ěhem posuzované doby p, ve Wh/km,  
EC L,p je spot řeba elektrické energie u vozidla L b ěhem posuzované doby p, ve Wh/km,  
EC H,p je spot řeba elektrické energie u vozidla H b ěhem posuzované doby p, ve Wh/km,  
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu.  
Uvažované doby jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, fáze 
s mimo řádn ě vysokou rychlostí, p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP a p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.7 Interpolace elektrického ak čního dosahu u jednotlivých vozidel  
4.5.7.1 Elektrický ak ční dosah na baterii jednotlivých vozidel u vozidel OVC-HEV  
Je-li následující kritérium  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kde:  
AER  L : je elektrický ak ční dosah na baterii vozidla L b ěhem p říslušného zkušebního cyklu WLTP, v km,  
AER  H : je elektrický ak ční dosah na baterii vozidla H b ěhem p říslušného zkušebního cyklu WLTP, v km,  
R CDA,L  : je skute čný ak ční dosah vozidla L v režimu nabíjení-vybíjení, v km,  
R CDA,H  : je skute čný ak ční dosah vozidla H v režimu nabíjení-vybíjení, v km,  
spln ěno, elektrický ak ční dosah na baterii u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kde:  
AER  ind,p je elektrický ak ční dosah na baterii u jednotlivého vozidla b ěhem posuzované doby p, v km,  
AER  L,p je elektrický ak ční dosah na baterii u vozidla L b ěhem posuzované doby p, v km,  
AER  H,p je elektrický ak ční dosah na baterii u vozidla H b ěhem posuzované doby p, v km,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/615
 
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu.  
Uvažované doby jsou p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP a p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
Pokud kritérium definované v tomto bod ě není spln ěno, AER ur čený pro vozidlo H lze použít na všechna 
vozidla v rámci interpola ční rodiny.  
4.5.7.2 Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu jednotlivých vozidel u vozidel PEV  
Ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kde:  
PER  ind,p je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u jednotlivého vozidla b ěhem posuzované doby p, v km,  
PER  L,p je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u vozidla L b ěhem posuzované doby p, v km,  
PER  H,p je ak ční dosah výhradn ě na elekt řinu u vozidla H b ěhem posuzované doby p, v km,  
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu.  
Uvažované doby jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, fáze 
s mimo řádn ě vysokou rychlostí, p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP a p říslušný zkušební cyklus WLTP.  
4.5.7.3 Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u jednotlivých vozidel u vozidel OVC-HEV  
Ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u jednotlivého vozidla se vypo čítá pomocí této rovnice: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
kde:  
EAER  ind,p je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u jednotlivého vozidla b ěhem posuzované doby p, 
v km,  
EAER  L,p je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u vozidla L b ěhem posuzované doby p, v km,  
EAER  H,p je ekvivalentní elektrický ak ční dosah na baterii u vozidla H b ěhem posuzované doby p, v km,  
K ind,p je koeficient interpolace pro posuzované jednotlivé vozidlo b ěhem doby p,  
p je index jednotlivé doby v rámci p říslušného zkušebního cyklu.  
Uvažované doby jsou fáze s nízkou rychlostí, fáze se st řední rychlostí, fáze s vysokou rychlostí, fáze 
s mimo řádn ě vysokou rychlostí, p říslušný m ěstský zkušební cyklus WLTP a p říslušný zkušební cyklus WLTP.CS L 175/616 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 1  
Profil stavu nabití systému REESS  
1. Zkušební postupy a profily systému REESS: Vozidla OVC-HEV, zkouška v režimu nabíjení-vybíjení a nabíjení-udržo ­
vání  
1.1 Zkušební postup pro vozidla OVC-HEV podle možnosti 1:  
Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování (A8.App1/1)  
Obrázek A8.App1/1  
Vozidla OVC-HEV, zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení
  
1.2 Zkušební postup pro vozidla OVC-HEV podle možnosti 2:  
Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování bez následné zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení (A8.App1/2)  
Obrázek A8.App1/2  
Vozidla OVC-HEV, zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/617
 
1.3 Zkušební postup pro vozidla OVC-HEV podle možnosti 3:  
Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-udržování (A8.App1/3)  
Obrázek A8.App1/3  
Vozidla OVC-HEV, zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení s následnou zkouškou typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování
CS L 175/618 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
1.4 Zkušební postup pro vozidla OVC-HEV podle možnosti 4:  
Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování s následnou zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení  
Obrázek A8.App1/4  
Vozidla OVC-HEV, zkouška typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení s následnou zkouškou typu 1 v režimu 
nabíjení-udržování
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/619
 
2. Zkušební postup pro vozidla NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
Zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování  
Obrázek A8.App1/5  
Vozidla NOVC-HEV a NOVC-FCHV, zkouška typu 1 v režimu nabíjení-udržování
  
3. Zkušební postupy pro vozidla PEV  
3.1 Postup s po sob ě následujícími cykly  
Obrázek A8.App1/6  
Zkušební postup s po sob ě následujícími cykly pro vozidla PEV
CS L 175/620 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.2 Zkrácený zkušební postup  
Obrázek A8.App1/7  
Postup zkoušky se zkráceným zkušebním postupem pro vozidla PEV
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/621
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 2  
Korek ční postup založený na zm ěně energie systému REESS  
Tento dodatek popisuje postup pro korekci hmotnostních emisí CO  2 u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV a spot řeby paliv 
u vozidel NOVC-FCHV p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení-udržování jako funkci zm ěny elektrické energie všech 
systém ů REESS.  
1. Obecné požadavky  
1.1 Použitelnost tohoto dodatku  
1.1.1 Koriguje se spot řeba paliva v jednotlivých fázích u vozidel NOVC-FCHV a hmotnostní emise CO  2 v jednotli ­
vých fázích u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV  
1.1.2 V p řípad ě, že se použije korekce spot řeby paliva u vozidel NOVC-FCHV nebo korekce hmotnostních emisí 
CO  2 u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV nam ěřených za celý cyklus podle bodu 1.1.3 nebo bodu 1.1.4 tohoto 
dodatku, pro výpo čet zm ěny energie systému REESS v režimu nabíjení-udržování ΔE REESS,CS  při zkoušce typu 1 
v režimu nabíjení-udržování se použije bod 4.3 této díl čí p řílohy. Posuzovaná doba j použitá v bod ě 4.3 této 
díl čí p řílohy se stanoví zkouškou typu 1 v režimu nabíjení-udržování.  
1.1.3 Korekce se použije, je-li ΔE REESS,CS  záporná, což odpovídá vybíjení systému REESS, a korek ční kritérium 
c vypo čtené v bod ě 1.2 je v ětší než p říslušná p řípustná odchylka podle tabulky A8.App2/1.  
1.1.4 Korekci je možno vypustit a použít nekorigované hodnoty:  
a) je-li ΔE REESS,CS  kladná, což odpovídá nabíjení systému REESS, a korek ční kritérium c vypo čtené v bod ě 1.2 
je v ětší než p říslušná p řípustná odchylka podle tabulky A8.App2/1;  
b) je-li korek ční kritérium c vypo čtené v bod ě 1.2 menší než p říslušná p řípustná odchylka podle tabulky 
A8.App2/1;  
(c) výrobce prokáže schvalovacímu orgánu pomocí m ěření, že neexistuje souvislost mezi hodnotou ΔE REESS,CS  
a hmotnostní emisí CO  2 v režimu nabíjení-udržování na jedné stran ě a hodnotou ΔE REESS,CS  a spot řebou 
paliva na druhé stran ě. 
1.2 Korek ční kritérium c je pom ěr mezi absolutní hodnotou zm ěny elektrické energie systému REESS ΔE REESS,CS  
a energií paliva a vypo čítá se takto: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kde:  
ΔE REESS,CS  je zm ěna energie systému REESS v režimu nabíjení-udržování podle bodu 1.1.2 tohoto dodatku, 
ve Wh,  
E fuel,CS  je energetický obsah spot řebovaného paliva v režimu nabíjení-udržování podle bodu 1.2.1 
v p řípad ě vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV a podle bodu 1.2.2 v p řípad ě vozidel NOVC-FCHV, 
ve Wh.  
1.2.1 Energie paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV  
Energetický obsah spot řebovaného paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV se 
vypo čítá pomocí této rovnice: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kde:  
E fuel,CS  je energetický obsah spot řebovaného paliva v režimu nabíjení-udržování p říslušného zkušebního 
cyklu WLTP zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování, ve Wh,CS L 175/622 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
HV je hodnota výh řevnosti podle tabulky A6.App2/1, v kWh/l,  
FC CS,nb  je nevyvážená spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržo ­
vání, která není korigována o energetickou bilanci, stanovená podle bodu 6 díl čí p řílohy 7 pomocí 
hodnot emitovaných plynných slou čenin podle tabulky A8/5, krok č. 2, v l/100 km,  
d CS je vzdálenost ujetá za odpovídající p říslušný zkušební cyklus WLTP, v km,  
10 koeficient p řevodu na Wh.  
2.2.1 Energie paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-FCHV  
Energetický obsah spot řebovaného paliva v režimu nabíjení-udržování u vozidel NOVC-HEV a OVC-HEV se 
vypo čítá pomocí této rovnice: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  je energetický obsah spot řebovaného paliva v režimu nabíjení-udržování p říslušného zkušebního 
cyklu WLTP zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování, ve Wh,  
121 je nižší hodnota výh řevnosti vodíku, v MJ/kg,  
FC CS,nb  je nevyvážená spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce typu 1 v režimu nabíjení- 
udržování, která není korigována o energetickou bilanci, stanovená podle tabulky A8/7, krok č. 1, 
v kg/100 km,  
d CS je vzdálenost ujetá za odpovídající p říslušný zkušební cyklus WLTP, v km,  
1 
0,36  koeficient p řevodu na Wh.  
Tabulka A8.App2/1  
Korek ční kritéria  
Příslušný zkušební cyklus 
zkoušky 1 typu  Nízký + st řední  Nízký + st řední + vysoký  Nízký + st řední + vysoký + 
mimo řádn ě vysoký  
Koeficient korek čního kritéria 
c 0,015  0,01  0,005  
2. Výpo čet korek čních koeficient ů 
2.1 Korek ční koeficient hmotnostních emisí CO  2 K CO2 , korek ční koeficient spot řeby paliva K  fuel,FCHV  , a rovn ěž, je-li 
vyžadován výrobcem, korek ční koeficienty pro jednotlivé fáze K  CO2,p  a K  fuel,FCHV,p  se vytvo ří na základ ě 
příslušných cykl ů zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování.  
V p řípad ě, že za ú čelem vytvo ření korek čního koeficientu hmotnostních emisí CO  2 u vozidel NOVC-HEV 
a OVC-HEV bylo zkoušeno vozidlo H, je možno koeficient použít v rámci interpola ční rodiny.  
2.2 Korek ční koeficienty se stanoví ze souboru zkoušek typu 1 v režimu nabíjení-udržování v souladu s bodem 3 
tohoto dodatku. Po čet zkoušek provedených výrobcem musí být roven nebo vyšší než p ět. 
Výrobce m ůže požádat, aby byl stav nabití systému REESS p řed zkouškou nastaven podle doporu čení výrobce, 
jak je popsáno v bod ě 3 tohoto dodatku. Tento postup je možno použít pouze za ú čelem provedení zkoušky 
typu 1 v režimu nabíjení-udržování s opa čným znaménkem hodnoty ΔE REESS,CS  a se souhlasem schvalovacího 
orgánu.  
Soubor m ěření musí spl ňovat tato kritéria:  
a) soubor musí obsahovat nejmén ě jednu zkoušku s hodnotou ΔE REESS,CS  a nejmén ě jednu zkoušku s hod ­
notou ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  je sou čet zm ěn elektrické energie ve všech systémech REESS p ři zkoušce 
n vypo čtený podle bodu 4.3 této díl čí p řílohy;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/623
 
b) rozdíl mezi hodnotou M  CO2,CS  nam ěřenou ve zkoušce s nejvyšší zápornou zm ěnou elektrické energie a ve 
zkoušce s nejvyšší kladnou zm ěnou elektrické energie musí být vyšší nebo roven 5 g/km. Toto kritérium se 
nepoužije pro stanovení koeficientu K  fuel,FCHV  . 
V p řípad ě stanovení koeficientu K  CO2 je možno požadovaný po čet zkoušek snížit na t ři, jsou-li krom ě 
kritérií a) a b) spln ěna i všechna následující kritéria:  
c) rozdíl mezi hodnotou M  CO2,CS  při dvou po sob ě následujících m ěřeních zm ěny elektrické energie v pr ůběhu 
zkoušky musí být nižší nebo roven 10 g/km;  
d) krom ě požadavku v písmeni b) se výsledek zkoušky s nejvyšší zápornou zm ěnou elektrické energie 
a výsledek zkoušky s nejvyšší kladnou zm ěnou elektrické energie nesmí nacházet v oblasti vymezené 
pomocí: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
kde:  
E fuel je energetický obsah spot řebovaného paliva vypo čtený podle bodu 1.2 tohoto dodatku, ve Wh;  
e) rozdíl mezi hodnotou M  CO2,CS  nam ěřenou ve zkoušce s nejvyšší zápornou zm ěnou elektrické energie 
a st ředovým bodem této hodnoty a rozdíl mezi st ředovým bodem hodnoty M  CO2,CS  a hodnotou nam ěřenou 
ve zkoušce s nejvyšší kladnou zm ěnou elektrické energie musí být podobný a m ěl by pokud možno ležet 
v rozmezí stanoveném v písmeni d).  
Korek ční koeficienty ur čené výrobcem musí být p řed jejich použitím p řezkoumány a schváleny schvalo ­
vacím orgánem.  
Jestliže soubor nejmén ě p ěti zkoušek nesplní kritérium a) nebo kritérium b) nebo ob ě, musí výrobce 
schvalovacímu orgánu doložit, pro č vozidlo nem ůže jedno nebo ob ě kritéria splnit. Není-li schvalovací 
orgán s d ůkazy spokojen, m ůže požadovat provedení dodate čných zkoušek. Jestliže kritéria nejsou spln ěna 
ani po dodate čných zkouškách, ur čí schvalovací orgán konzervativní korek ční koeficient založený na 
výsledcích m ěření. 
2.3 Výpo čet korek čních koeficient ů K fuel,FCHV  a K  CO2 
2.3.1 Stanovení korek čního koeficientu spot řeby paliva K  fuel,FCHV  
U vozidel NOVC-FCHV se korek ční koeficient spot řeby paliva K  fuel,FCHV  , který se stanoví na základ ě projetí 
souboru zkoušek typu 1 v režimu nabíjení-udržování, definuje pomocí této rovnice: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kde:  
K fuel,FCHV  je korek ční koeficient spot řeby paliva, v (kg/100 km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce n stanovená na základ ě 
vybíjení systému REESS podle níže uvedené rovnice, ve Wh/km,  
EC DC,CS,avg  je st řední spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-udržování p ři n  cs zkouškách stanovená 
na základ ě vybíjení systému REESS podle níže uvedené rovnice, ve Wh/km,  
FC CS,nb,n  je spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce n, která není korigována o energe ­
tickou bilanci, podle tabulky A8/7, krok č. 1, v kg/100 km,  
FC CS,nb,avg  je aritmetický pr ům ěr spot řeby paliva v režimu nabíjení-udržování p ři n cs zkouškách stanovený 
na základ ě spot řeby paliva, která není korigována o energetickou bilanci, podle níže uvedené 
rovnice, v kg/100 km,  
n je indexové číslo posuzované zkoušky,CS L 175/624 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
n cs je celkový po čet zkoušek,  
a: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
a: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
a: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
kde:  
ΔE REESS,CS,n  je zm ěna elektrické energie systému REESS v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce n podle 
bodu 1.1.2 tohoto dodatku, ve Wh,  
d CS,n je vzdálenost ujetá za odpovídající zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-udržování n, v km.  
Korek ční koeficient spot řeby paliva se zaokrouhlí na čtyři platné číslice. Statistickou významnost korek čního 
koeficientu spot řeby paliva zhodnotí schvalovací orgán.  
2.3.1.1 Korek ční koeficient spot řeby paliva, který byl vytvo řen na základ ě zkoušek za celý p říslušný zkušební cyklus 
WLTP, je povoleno použít ke korekci v každé jednotlivé fázi.  
2.3.1.2 Aniž jsou dot čeny požadavky bodu 2.2 tohoto dodatku, na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího 
orgánu je možno vytvo řit samostatné korek ční koeficienty spot řeby paliva K  fuel,FCHV,p  pro každou jednotlivou 
fázi. V tomto p řípad ě musí být v každé jednotlivé fázi spln ěna stejná kritéria jako kritéria popsaná v bod ě 2.2 
tohoto dodatku a postup popsaný v bod ě 2.3.1 tohoto dodatku se použije na každou jednotlivou fázi pro 
stanovení korek čního koeficientu specifického pro každou fázi.  
2.3.2 Stanovení korek čního koeficientu hmotnostních emisí CO  2 K CO2 
U vozidel OVC-HEV a NOVC-HEV se korek ční koeficient hmotnostních emisí CO  2 K CO2 , který se stanoví na 
základ ě projetí souboru zkoušek typu 1 v režimu nabíjení-udržování, definuje pomocí této rovnice: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kde:  
K CO2 je korek ční koeficient hmotnostních emisí CO  2 , v (g/km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  je spot řeba elektrické energie v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce n stanovená na 
základ ě vybíjení systému REESS v souladu s bodem 2.3.1 tohoto dodatku, ve Wh/km,  
EC DC,CS,avg  je aritmetický pr ům ěr spot řeby elektrické energie v režimu nabíjení-udržování p ři n cs zkou ­ 
škách stanovený na základ ě vybíjení systému REESS v souladu s bodem 2.3.1 tohoto 
dodatku, ve Wh/km,  
M CO2,CS,nb,n  jsou hmotnostní emise CO  2 v režimu nabíjení-udržování p ři zkoušce n, které nejsou kori ­
govány o energetickou bilanci, vypo čtené podle tabulky A8/5, krok č. 2, v g/km,  
M CO2,CS,nb,avg  je aritmetický pr ům ěr hmotnostních emisí CO  2 v režimu nabíjení-udržování p ři n  cs zkou ­ 
škách stanovený na základ ě hmotnostních emisí CO  2 , které nejsou korigovány o energe ­
tickou bilanci, podle níže uvedené rovnice, v g/km,  
n je indexové číslo posuzované zkoušky,CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/625
 
n cs je celkový po čet zkoušek,  
a: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korek ční koeficient hmotnostních emisí CO  2 se zaokrouhlí na čtyři platné číslice. Statistickou významnost 
korek čního koeficientu hmotnostních emisí CO  2 zhodnotí schvalovací orgán.  
2.3.2.1 Korek ční koeficient hmotnostních emisí CO  2 , který byl vytvo řen na základ ě zkoušek za celý p říslušný zkušební 
cyklus WLTP, je povoleno použít ke korekci v každé jednotlivé fázi.  
2.3.2.2 Aniž jsou dot čeny požadavky bodu 2.2 tohoto dodatku, na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího 
orgánu je možno vytvo řit samostatné korek ční koeficienty hmotnostních emisí CO  2 K CO2,p  pro každou 
jednotlivou fázi. V tomto p řípad ě musí být v každé jednotlivé fázi spln ěna stejná kritéria jako kritéria popsaná 
v bod ě 2.2 tohoto dodatku a postup popsaný v bod ě 2.3.2 tohoto dodatku se použije na každou jednotlivou 
fázi pro stanovení korek čního koeficientu specifického pro každou fázi.  
3. Zkušební postup pro stanovení korek čních koeficient ů 
3.1 Vozidla OVC-HEV  
U vozidel OVC-HEV musí být k m ěření všech hodnot, které jsou nezbytné pro stanovení korek čních koefici ­
ent ů podle bodu 2 tohoto dodatku, použít jeden z následujících postup ů zkoušek podle obrázku A8.App2/1.  
Obrázek A8.App2/1  
Postupy zkoušek pro vozidla OVC-HEV
  
3.1.1 Postup zkoušky podle možnosti 1  
3.1.1.1 Stabilizace a odstavení  
Stabilizace a odstavení vozidla se provede v souladu s bodem 2.1 dodatku 4 této díl čí p řílohy.CS L 175/626 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3.1.1.2 Se řízení systém ů REESS  
Před zkušebním postupem podle bodu 3.1.1. m ůže výrobce se řídit systémy REESS. Výrobce musí doložit, že 
jsou spln ěny požadavky pro za čátek zkoušky podle bodu 3.1.1.3.  
3.1.1.3 Zkušební postup  
3.1.1.3.1 Zvolí se řidi čem volitelný režim pro p říslušný zkušební cyklus WLTP podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí 
přílohy.  
3.1.1.3.2 Za ú čelem zkoušení se musí projet p říslušný zkušební cyklus WLTP v souladu s bodem 1.4.2 této díl čí p řílohy.  
3.1.1.3.3 Není-li v tomto dodatku stanoveno jinak, vozidla jsou zkoušena v souladu se zkušebním postupem pro 
zkoušku typu 1 popsaným v díl čí p říloze 6.  
3.1.1.3.4 K získání souboru p říslušných zkušebních cykl ů WLTP požadovaných pro stanovení korek čních koeficient ů 
m ůže po zkoušce následovat n ěkolik po sob ě následujících postup ů vyžadovaných podle bodu 2.2 tohoto 
dodatku, sestávajících z bod ů 3.1.1.1 až 3.1.1.3 tohoto dodatku.  
3.1.2 Postup zkoušky podle možnosti 2  
3.1.2.1 Stabilizace  
Vozidlo se stabilizuje podle bodu 2.1.1 nebo bodu 2.1.2 dodatku 4 této díl čí p řílohy.  
3.1.2.2 Se řízení systém ů REESS  
Po stabilizaci se vypustí odstavení podle bodu 2.1.3 dodatku 4 této díl čí p řílohy a p řerušení, b ěhem n ěhož je 
povoleno se řídit systémy REESS, smí trvat nejvýše 60 minut. Podobné p řerušení se použije p řed každou 
zkouškou. Ihned po skon čení tohoto p řerušení se použijí požadavky bodu 3.1.2.3 tohoto dodatku.  
Na žádost výrobce m ůže být p řed se řízením systém ů REESS proveden dodate čný postup zah řátí motoru 
s cílem zajistit podobné po čáte ční podmínky pro stanovení korek čního koeficientu. Jestliže výrobce požádá 
o tento dodate čný postup zah řátí, musí se stejný postup zah řátí použít v rámci postupu zkoušky opakovan ě. 
3.1.2.3 Zkušební postup  
3.1.2.3.1 Zvolí se řidi čem volitelný režim pro p říslušný zkušební cyklus WLTP podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí 
přílohy.  
3.1.2.3.2 Za ú čelem zkoušení se musí projet p říslušný zkušební cyklus WLTP v souladu s bodem 1.4.2 této díl čí p řílohy.  
3.1.2.3.3 Není-li v tomto dodatku stanoveno jinak, jsou vozidla zkoušena v souladu se zkušebním postupem pro 
zkoušku typu 1 popsaným v díl čí p říloze 6.  
3.1.2.3.4 K získání souboru p říslušných zkušebních cykl ů WLTP, které jsou požadovány pro stanovení korek čních 
koeficient ů, m ůže po zkoušce následovat n ěkolik po sob ě následujících postup ů vyžadovaných podle bodu 
2.2 tohoto dodatku, sestávajících z bod ů 3.1.2.2 a 3.1.2.3 tohoto dodatku.  
3.2 Vozidla NOVC-HEV a NOVC-FCHV  
U vozidel NOVC-HEV a NOVC-FCHV musí být k m ěření všech hodnot, které jsou nezbytné pro stanovení 
korek čních koeficient ů podle bodu 2 tohoto dodatku, použit jeden z následujících postup ů zkoušek podle 
obrázku A8.App2/2.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/627
 
Obrázek A8.App2/2  
Postupy zkoušek pro vozidla NOVC-HEV a NOVC-FCHV
  
3.2.1 Postup zkoušky podle možnosti 1  
3.2.1.1 Stabilizace a odstavení  
Zkušební vozidlo se stabilizuje a odstaví v souladu s bodem 3.3.1 této díl čí p řílohy.  
3.2.1.2 Se řízení systém ů REESS  
Před zkušebním postupem podle bodu 3.2.1.3 m ůže výrobce se řídit systémy REESS. Výrobce musí doložit, že 
jsou spln ěny požadavky pro za čátek zkoušky podle bodu 3.2.1.3.  
3.2.1.3 Zkušební postup  
3.2.1.3.1 Zvolí se řidi čem volitelný režim podle podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí p řílohy.  
3.2.1.3.2 Za ú čelem zkoušení se musí projet p říslušný zkušební cyklus WLTP v souladu s bodem 1.4.2 této díl čí p řílohy.  
3.2.1.3.3 Není-li v tomto dodatku stanoveno jinak, vozidlo je zkoušeno v souladu se zkušebním postupem pro zkoušku 
typu 1 v režimu nabíjení-udržování popsaným v díl čí p říloze 6.  
3.2.1.3.4 K získání souboru p říslušných zkušebních cykl ů WLTP, které jsou požadovány pro stanovení korek čních 
koeficient ů, m ůže po zkoušce následovat n ěkolik po sob ě následujících postup ů vyžadovaných podle bodu 
2.2 tohoto dodatku, sestávajících z bod ů 3.2.1.1 až 3.2.1.3 tohoto dodatku.  
3.2.2 Postup zkoušky podle možnosti 2  
3.2.2.1 Stabilizace  
Zkušební vozidlo se stabilizuje v souladu s bodem 3.3.1.1 této díl čí p řílohy.  
3.2.2.2 Se řízení systém ů REESS  
Po stabilizaci se vypustí odstavení podle bodu 3.3.1.2 této díl čí p řílohy a p řerušení, b ěhem n ěhož je povoleno 
se řídit systémy REESS, smí trvat nejvýše 60 minut. Podobné p řerušení se použije p řed každou zkouškou. Ihned 
po konci tohoto p řerušení se použijí požadavky bodu 3.2.2.3 tohoto dodatku.CS L 175/628 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Na žádost výrobce m ůže být p řed se řízením systém ů REESS proveden dodate čný postup zah řátí motoru 
s cílem zajistit podobné po čáte ční podmínky pro stanovení korek čního koeficientu., Jestliže výrobce požádá 
o tento dodate čný postup zah řátí, musí se stejný postup zah řátí použít v rámci postupu zkoušky opakovan ě. 
3.2.2.3 Zkušební postup  
3.2.2.3.1 Zvolí se řidi čem volitelný režim pro p říslušný zkušební cyklus WLTP podle bodu 3 dodatku 6 této díl čí 
přílohy.  
3.2.2.3.2 Za ú čelem zkoušení se musí projet p říslušný zkušební cyklus WLTP v souladu s bodem 1.4.2 této díl čí p řílohy.  
3.2.2.3.3 Není-li v tomto dodatku stanoveno jinak, vozidlo je zkoušeno v souladu se zkušebním postupem pro zkoušku 
typu 1 popsaným v díl čí p říloze 6.  
3.2.2.3.4 K získání souboru p říslušných zkušebních cykl ů WLTP, které jsou požadovány pro stanovení korek čních 
koeficient ů, m ůže po zkoušce následovat n ěkolik po sob ě následujících postup ů vyžadovaných podle bodu 
2.2 tohoto dodatku, sestávajících z bod ů 3.2.2.2 a 3.2.2.3 tohoto dodatku.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/629
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 3  
Stanovení proudu systému REESS a nap ětí systému REESS u vozidel NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV a 
NOVC-FCHV  
1. Úvod  
1.1 Tento dodatek stanoví metodu a požadované p řístrojové vybavení ke stanovení proudu systému REESS a nap ětí 
systému REESS u vozidel NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV a NOVC-FCHV.  
1.2 M ěření proudu systému REESS a m ěření nap ětí systému REESS za číná ve stejnou dobu, kdy za číná zkouška, 
a kon čí ihned poté, kdy vozidlo dokon čí zkoušku.  
1.3 Proud systému REESS a nap ětí systému REESS se stanoví v každé fázi.  
1.4 Seznam p řístrojového vybavení používaného výrobcem k m ěření nap ětí a proudu v systému REESS (v četn ě 
výrobce p řístroje, čísla modelu, sériového čísla, data poslední kalibrace (p řipadá-li v úvahu)) b ěhem:  
a) zkoušky typu 1 podle bodu 3 této díl čí p řílohy;  
b) postupu pro stanovení korek čních koeficient ů podle dodatku 2 této díl čí p řílohy (p řipadá-li v úvahu);  
c) zkoušky ATCT specifikované v díl čí p říloze 6a  
se musí p ředložit schvalovacímu orgánu.  
2. Proud systému REESS  
Vybíjení systému REESS se považuje za záporný proud.  
2.1 Externí m ěření proudu systému REESS  
2.1.1 Proud(y) systému REESS se m ěří b ěhem zkoušky pomocí proudového sníma če čelis ťového nebo uzav řeného typu. 
Systém pro m ěření proudu musí spl ňovat požadavky specifikované v tabulce A8/1 této díl čí p řílohy. Proudový 
sníma č (proudové sníma če) musí být schopen (schopny) zachytit maximální proud p ři spušt ění motoru a p ři 
teplotních podmínkách v bod ě m ěření. 
2.1.2 Proudové sníma če se montují do kteréhokoli ze systém ů REESS na jeden z kabel ů p řipojených p římo k systému 
REESS a musí obsáhnout celkový proud v systému REESS.  
V p řípad ě stín ěných drát ů se musí použít vhodné metody ve shod ě se schvalovacím orgánem.  
Aby bylo možné proud systému REESS snadno zm ěřit externím m ěřicím vybavením, m ěl by výrobce vytvo řit na 
vozidle vhodné, bezpe čné a p řístupné propojovací body. Není-li to proveditelné, výrobce je povinen být schva ­
lovacímu orgánu nápomocen p ři p řipojení proudového sníma če na jeden z kabel ů p řipojených p římo k systému 
REESS zp ůsobem popsaným v tomto bod ě výše.  
2.1.3 Výstupy z proudového sníma če se odebírají p ři frekvenci nejmén ě 20 Hz. M ěřený proud se integruje v čase 
a vynáší v m ěřených hodnotách Q vyjad řovaných v ampérhodinách Ah. Integraci je možno provád ět v systému 
pro m ěření proudu.  
2.2 Údaje palubních p řístroj ů vozidla o proudu systému REESS  
Alternativn ě k bodu 2.1 tohoto dodatku m ůže výrobce použít údaje z m ěření proudu palubními p řístroji. Schva ­
lovacímu orgánu musí být prokázána p řesnost t ěchto údaj ů.CS L 175/630 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
3. Nap ětí systému REESS  
3.1 Externí m ěření nap ětí systému REESS  
V pr ůběhu zkoušek popsaných v bod ě 3 této díl čí p řílohy se nap ětí systému REESS m ěří p ři dodržení požadavk ů 
na vybavení a p řesnost stanovených v bod ě 1.1 této díl čí p řílohy. Aby bylo možné nap ětí systému REESS zm ěřit 
externím m ěřicím vybavením, je výrobce schvalovacímu orgánu nápomocen vytvo řením bod ů pro m ěření nap ětí 
systému REESS.  
3.2 Jmenovité nap ětí systému REESS  
U vozidel NOVC-HEV, NOVC-FCHV a OVC-HEV je možno namísto nam ěřeného nap ětí systému REESS podle 
bodu 3.1 tohoto dodatku použít jmenovité nap ětí systému REESS ur čené podle normy DIN EN 60050-482.  
3.3 Údaje palubních p řístroj ů vozidla o nap ětí systému REESS  
Alternativn ě k bod ům 3.1 a 3.2 tohoto dodatku m ůže výrobce použít údaje z m ěření nap ětí palubními p řístroji. 
Schvalovacímu orgánu musí být prokázána p řesnost t ěchto údaj ů.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/631
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 4  
Stabilizace, odstavení a podmínky nabíjení systému REESS u vozidel PEV a OVC-HEV  
1. Tento dodatek popisuje zkušební postup pro stabilizaci systému REESS a spalovacího motoru za ú čelem:  
a) m ěření elektrického ak čního dosahu, nabíjení-vybíjení a nabíjení-udržování p ři zkoušení vozidel OVC-HEV; a  
b) m ěření elektrického ak čního dosahu, jakož i m ěření spot řeby elektrické energie p ři zkoušení vozidel PEV.  
2. Stabilizace a odstavení vozidel OVC-HEV  
2.1 Stabilizace a odstavení, jestliže zkušební postup za číná zkouškou v režimu nabíjení-udržování  
2.1.1 Ke stabilizaci spalovacího motoru musí vozidlo projet nejmén ě jeden celý p říslušný zkušební cyklus WLTP. 
V pr ůběhu každého projetého stabiliza čního cyklu se ur čí stav nabití systému REESS. Stabilizace se zastaví na 
konci p říslušného zkušebního cyklu WLTP, b ěhem n ěhož je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu podle 
bodu 3.2.4.5 této díl čí p řílohy.  
2.1.2 Alternativn ě k bodu 2.1.1 tohoto dodatku je možno na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu 
stav nabití systému REESS pro ú čely zkoušky typu 1 v režimu nabíjení-udržování nastavit podle doporu čením 
výrobce, aby se provedla zkouška za provozu v režimu nabíjení-udržování.  
V takovém p řípad ě se použije postup stabilizace, jako je postup používaný u konven čních vozidel popsaný 
v bod ě 1.2.6 díl čí p řílohy 6.  
2.1.3 Odstavení vozidla se provede v souladu s bodem 1.2.7 díl čí p řílohy 6.  
2.2 Stabilizace a odstavení, jestliže zkušební postup za číná zkouškou v režimu nabíjení-vybíjení  
2.2.1 Vozidla OVC-HEV projedou nejmén ě jeden celý p říslušný zkušební cyklus WLTP. V pr ůběhu každého projetého 
stabiliza čního cyklu se ur čí stav nabití systému REESS. Stabilizace se zastaví na konci p říslušného zkušebního 
cyklu WLTP, b ěhem n ěhož je spln ěno kritérium pro p řerušení postupu podle bodu 3.2.4.5 této díl čí p řílohy.  
2.2.2. Odstavení vozidla se provede v souladu s bodem 1.2.7 díl čí p řílohy 6. U vozidel, která se stabilizují za ú čelem 
zkoušky typu 1, se nepoužije um ěle vyvolané vychladnutí. B ěhem odstavení se systém REESS nabije b ěžným 
postupem nabíjení definovaným v bod ě 2.2.3 tohoto dodatku.  
2.2.3 Použití b ěžného nabíjení  
2.2.3.1 Systém REESS se nabíjí p ři teplot ě okolí specifikované v bod ě 1.2.2.2.2 díl čí p řílohy 6 bu ď: 
a) palubním nabíje čem, pokud je namontován, anebo  
b) externím nabíje čem podle doporu čení výrobce a s využitím nabíjecího postupu p ředepsaného pro b ěžné 
nabíjení.  
Postupy uvedené v tomto bod ě vylu čují všechny druhy zvláštního nabíjení, které lze spustit automaticky nebo 
ru čně, nap ř. vyrovnávací nabíjení nebo servisní nabíjení. Výrobce musí prohlásit, že b ěhem zkoušky nedošlo ke 
zvláštnímu postupu nabíjení.CS L 175/632 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
2.2.3.2 Kritérium pro konec nabíjení  
Kritérium pro konec nabíjení je spln ěno, jestliže palubní nebo vn ější p řístroje vykazují, že systém REESS je pln ě 
nabitý.  
3. Stabilizace vozidel PEV  
3.1 Po čáte ční nabíjení systému REESS  
Po čáte ční nabíjení REESS sestává z vybití REESS a použití b ěžného nabíjení.  
3.1.1 Vybíjení systému REESS  
Postup vybíjení se provede podle doporu čení výrobce. Výrobce zaru čí, že systém REESS je pln ě vybitý do té 
míry, jakou postup vybíjení umož ňuje. 
3.1.2 Použití b ěžného nabíjení  
Systém REESS se nabije v souladu s bodem 2.2.3.1 tohoto dodatku.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/633
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 5  
Faktory použití (UF) pro vozidla OVC-HEV  
1. Faktory použití (UF) jsou pom ěrné hodnoty vycházející ze statistiky jízdy a z ak čních dosah ů dosažených v režimu 
nabíjení-vybíjení a v režimu nabíjení-udržování u vozidel OVC-HEV a používají se pro vážení emisí, emisí CO  2 a spo ­
třeby paliva.  
Databáze používaná pro vypo čítání faktor ů použití uvedená v bod ě 2 vycházela p ředevším z charakteristik použití 
(nap ř. používání, denní ujetá vzdálenost, podíl r ůzných t říd vozidel) konven čních vozidel. UF a frekvence nabíjení bude 
nezbytné znovu zhodnotit prost řednictvím studie mezi zákazníky, jakmile bude na evropském trhu v použití 
významný po čet vozidel OVC-HEV.  
2. Pro výpo čet faktoru použití (UF) specifického pro každou fázi se použije tato rovnice:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
kde:  
UF  i faktor použití pro fázi (i),  
d i vzdálenost ujetá do konce fáze (i), v km,  
C j j-tý koeficient (viz tabulka A8.App5/1),  
d n normalizovaná vzdálenost (viz tabulka A8.App5/1),  
k po čet výraz ů a koeficient ů v exponentu (viz tabulka A8.App5/1),  
i číslo posuzované fáze,  
j číslo posuzovaného výrazu/koeficientu,  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l sou čet vypo čtených faktor ů použití do fáze (i–1).  
Křivka, která je založena na následujících parametrech uvedených v tabulce A8.App5/1, je platná od 0 km do 
normalizované vzdálenosti  d n , kde UF konverguje k 1,0 (jak je patrné na obrázku A8/App5/1).  
Tabulka A8.App5/1  
Parametry, které se mají použít v rovnici y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21CS L 175/634 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Křivka zobrazená níže v obrázku A8/App5/1 je uvedena pouze pro ilustraci. Není sou částí zn ění právního p ředpisu.  
Obrázek A8.App5/1  
Křivka faktor ů použití založená na parametru rovnice uvedeném v tabulce A8.App5/1
CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/635
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 6  
Volba řidi čem volitelného režimu  
1. Obecný požadavek  
1.1 Výrobce zvolí řidi čem volitelný režim pro zkušební postup pro zkoušku typu 1 v souladu s body 2 až 4 tohoto 
dodatku, který umožní vozidlu absolvovat posuzovaný zkušební cyklus v rámci p řípustných odchylek od rychlostní 
křivky podle bodu 1.2.6.6 díl čí p řílohy 6.  
1.2 Výrobce doloží schvalovacímu orgánu:  
a) dostupnost primárního režimu za posuzovaného režimu provozu;  
b) maximální rychlost posuzovaného vozidla;  
a na vyžádání:  
c) nejlepší a nejhorší režim zjišt ěný podle poznatk ů o spot řeb ě paliva a p řípadn ě o hmotnostních emisích CO  2 při 
všech režimech (viz díl čí p říloha 6, bod 1.2.6.5.2.4);  
d) režim s nejvyšší spot řebou elektrické energie;  
e) energetickou náro čnost cyklu (podle bodu 5 díl čí p řílohy 7, kde se cílová rychlost nahradí skute čnou rychlostí).  
1.3 Specializované řidi čem volitelné režimy, jako je „horský režim“ nebo „režim údržby“, které nejsou ur čeny pro b ěžný 
denní provoz, ale pouze pro zvláštní omezené ú čely, se neposuzují.  
2. Vozidlo OVC-HEV vybavené řidi čem volitelným režimem za provozu v režimu nabíjení-vybíjení  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se zvolí režim pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-vybíjení 
v souladu s t ěmito podmínkami.  
Volbu režimu podle bodu 2 tohoto dodatku ilustruje vývojový diagram na obrázku A8.App6/1 tohoto dodatku.  
2.1 Jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu 
nabíjení-vybíjení, zvolí se tento režim.  
2.2 Pokud žádný primární režim neexistuje nebo pokud primární režim existuje, ale tento režim vozidlu neumož ňuje 
absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-vybíjení, zvolí se pro zkoušku režim v souladu 
s t ěmito podmínkami:  
a) jestliže existuje pouze jeden režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu 
v režimu nabíjení-vybíjení, zvolí se tento režim;  
b) jestliže n ěkolik režim ů umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-vybíjení, 
zvolí se z nich režim s nejvyšší spot řebou elektrické energie.  
2.3 Jestliže neexistuje žádný režim podle bodu 2.1 a bodu 2.2 tohoto dodatku, který vozidlu umož ňuje absolvovat 
referen ční zkušební cyklus, referen ční zkušební cyklus se upraví v souladu s bodem 9 díl čí p řílohy 1:CS L 175/636 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
a) jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus za 
provozu v režimu nabíjení-vybíjení, zvolí se tento režim;  
b) pokud žádný primární režim neexistuje, ale existují jiné režimy, které vozidlu umož ňují absolvovat upravený 
referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-vybíjení, zvolí se režim s nejvyšší spot řebou elektrické 
energie;  
c) jestliže neexistuje žádný režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus za 
provozu v režimu nabíjení-vybíjení, ur čí se režim nebo režimy s nejvyšší energetickou náro čností cyklu a z 
nich se zvolí režim s nejvyšší spot řebou elektrické energie.  
Obrázek A8.App6/1  
Volba řidi čem volitelného režimu u vozidel OVC-HEV za provozu v režimu nabíjení-vybíjení
  
3. Vozidla OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV vybavená řidi čem volitelným režimem za provozu v režimu nabíjení- 
udržování  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se zvolí režim pro zkoušku typu 1 v režimu nabíjení-udržování 
v souladu s t ěmito podmínkami.  
Volbu režimu podle bodu 3 tohoto dodatku ilustruje vývojový diagram na obrázku A8.App6/2.  
3.1 Jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu 
nabíjení-udržování, zvolí se tento režim.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/637
 
3.2 Pokud žádný primární režim neexistuje nebo pokud primární režim existuje, ale tento režim vozidlu neumož ňuje 
absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-udržování, zvolí se pro zkoušku režim v souladu 
s t ěmito podmínkami:  
a) jestliže existuje pouze jeden režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu 
v režimu nabíjení-udržování, zvolí se tento režim;  
b) jestliže n ěkolik režim ů umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-udržování, 
je na výrobci, aby bu ď zvolil nejhorší režim, nebo aby zvolil nejlepší režim i nejhorší režim a z výsledk ů zkoušek 
ur čil aritmetický pr ům ěr. 
3.3 Jestliže neexistuje žádný režim podle bodu 3.1 a bodu 3.2 tohoto dodatku, který vozidlu umož ňuje absolvovat 
referen ční zkušební cyklus, referen ční zkušební cyklus se upraví v souladu s bodem 9 díl čí p řílohy 1:  
a) jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus za 
provozu v režimu nabíjení-udržování, zvolí se tento režim;  
b) pokud žádný primární režim neexistuje, ale existují jiné režimy, které vozidlu umož ňují absolvovat upravený 
referen ční zkušební cyklus za provozu v režimu nabíjení-udržování, zvolí se nejhorší z t ěchto režim ů; 
c) jestliže neexistuje žádný režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus za 
provozu v režimu nabíjení-udržování, ur čí se režim nebo režimy s nejvyšší energetickou náro čností cyklu a z 
nich se zvolí nejhorší režim.CS L 175/638 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Obrázek A8.App6/2  
Volba řidi čem volitelného režimu u vozidel OVC-HEV, NOVC-HEV a NOVC-FCHV za provozu v režimu 
nabíjení-udržování
  
4. Vozidla PEV vybavená řidi čem volitelným režimem  
U vozidel vybavených řidi čem volitelným režimem se zvolí režim pro zkoušku v souladu s t ěmito podmínkami.  
Volbu režimu podle bodu 3 tohoto dodatku ilustruje vývojový diagram na obrázku A8.App6/3.  
4.1 Jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus, zvolí se tento režim.  
4.2 Pokud žádný primární režim neexistuje nebo pokud primární režim existuje, ale tento režim vozidlu neumož ňuje 
absolvovat referen ční zkušební cyklus, zvolí se pro zkoušku režim v souladu s t ěmito podmínkami:  
a) jestliže existuje pouze jeden režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus, zvolí se tento 
režim;  
b) jestliže n ěkolik režim ů umož ňuje absolvovat referen ční zkušební cyklus, zvolí se z nich režim s nejvyšší 
spot řebou elektrické energie.  
4.3 Jestliže neexistuje žádný režim podle bodu 4.1 a bodu 4.2 tohoto dodatku, který vozidlu umož ňuje absolvovat 
referen ční zkušební cyklus, referen ční zkušební cyklus se upraví v souladu s bodem 9 díl čí p řílohy 1. Výsledný 
zkušební cyklus se ozna čí jako p říslušný zkušební cyklus WLTP:  
a) jestliže existuje primární režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus, zvolí se 
tento režim;CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/639
 
b) pokud žádný primární režim neexistuje, ale existují jiné režimy, které vozidlu umož ňují absolvovat upravený 
referen ční zkušební cyklus, zvolí se z nich režim s nejvyšší spot řebou elektrické energie;  
c) jestliže neexistuje žádný režim, který vozidlu umož ňuje absolvovat upravený referen ční zkušební cyklus, ur čí se 
režim nebo režimy s nejvyšší energetickou náro čností cyklu a z nich se zvolí režim s nejvyšší spot řebou elektrické 
energie.  
Obrázek A8.App6/3  
Volba řidi čem volitelného režimu u vozidel PEV
CS L 175/640 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 8  
Dodatek 7  
M ěření spot řeby paliva u hybridních vozidel s palivovými články na stla čený vodík  
1. Obecné požadavky  
1.1 Spot řeba paliva se m ěří s použitím gravimetrické metody v souladu s bodem 2 tohoto dodatku.  
Na žádost výrobce a se souhlasem schvalovacího orgánu je možno spot řebu paliva m ěřit bu ď tlakovou meto ­
dou, nebo pr ůtokovou metodou. V tomto p řípad ě výrobce dodá technické podklady dokazující, že daná metoda 
poskytuje rovnocenné výsledky. Tlaková a pr ůtoková metoda jsou popsány v norm ě ISO 23828.  
2. Gravimetrická metoda  
Spot řeba paliva se vypo čítá podle m ěření hmotnosti palivové nádrže p řed zkouškou a po zkoušce.  
2.1. Vybavení a nastavení  
2.1.1. P říklad p řístrojového vybavení je uveden na obrázku A8.App7/1. K m ěření spot řeby paliva se použije jedna 
nebo více externích nádrží. Externí nádrž(e) se p řipojí k palivovému potrubí vozidla mezi p ůvodní palivovou 
nádrž a systém palivových článk ů. 
2.1.2 Ke stabilizaci je možno použít p ůvodn ě instalovanou nádrž nebo externí zdroj vodíku.  
2.1.3 Plnicí tlak se upraví podle doporu čení výrobce.  
2.1.4 Rozdíl v tlacích p ři dodávce plynu v potrubích se p ři spušt ění potrubí minimalizuje.  
V p řípad ě, že se o čekává vliv rozdílných tlak ů, výrobce a schvalovací orgán se dohodnou, zda je nutná korekce, 
či nikoli.  
2.1.5. P řesné váhy  
2.1.5.1 P řesné váhy používané pro m ěření spot řeby paliva musí spl ňovat specifikaci uvedenou v tabulce A8.App7/1.  
Tabulka A8.App7/1  
Kritéria pro ov ěřování analytických vah  
M ěření Rozlišení (rozlišitelnost)  Preciznost (opakovatelnost)  
Přesné váhy  nejvýše 0,1 g  nejvýše 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Spot řeba paliva (stav nabití REESS = 0) b ěhem zkoušky, hmotnostní, sm ěrodatná odchylka.  
2.1.5.2 P řesné váhy se kalibrují podle specifikací poskytnutých výrobcem vah nebo alespo ň tak často, jak je uvedeno 
v tabulce A8.App7/2.  
Tabulka A8.App7/2  
Intervaly kalibrace m ěřidel  
Kontroly m ěřidel Interval  
Preciznost (opakovatelnost)  Ro čně a p ři v ětší údržb ě 
2.1.5.3 Musí být zajišt ěny vhodné prost ředky ke snížení ú čink ů vibrace a konvekce, nap ř. antivibra ční st ůl nebo zábrana 
proti v ětru.CS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/641
 
Obrázek A8.App7/1  
Příklad p řístrojového vybavení
  
kde:  
1 je externí p řívod paliva pro stabilizaci,  
2 je regulátor tlaku,  
3 je p ůvodní nádrž  
4 je systém palivových článk ů, 
5 jsou p řesné váhy,  
6 je (jsou) externí nádrž(e) pro m ěření spot řeby paliva,  
2.2. Zkušební postup  
2.2.1 P řed zkouškou se zm ěří hmotnost externí nádrže.  
2.2.2. Externí nádrž se p řipojí k palivovému potrubí vozidla, jak je znázorn ěno na obrázku A8.App7/1.  
2.2.3. Provede se zkouška dopln ěním paliva z externí nádrže.  
2.2.4 Externí nádrž se odpojí od potrubí.  
2.2.5 Zm ěří se hmotnost externí nádrže po zkoušce.  
2.2.6 Nevyvážená spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování FC  CS,nb  z nam ěřené hmotnosti p řed zkouškou a po 
zkoušce se vypo čítá pomocí této rovnice:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
kde:  
FC CS,nb  je nevyvážená spot řeba paliva v režimu nabíjení-udržování nam ěřená v pr ůběhu zkoušky, v kg/100 km,  
g 1 je hmotnost nádrže na za čátku zkoušky, v kg,  
g 2 je hmotnost nádrže na konci zkoušky, v kg,  
d je ujetá vzdálenost b ěhem zkoušky, v km.  
FC CS,nb,pCS L 175/642 Ú řední v ěstník Evropské unie 7.7.2017
 
Díl čí p říloha 9  
Ur čení rovnocennosti systém ů 
1. Obecné požadavky  
Na žádost výrobce m ůže schvalovací orgán schválit jiné metody m ěření, pokud poskytují rovnocenné výsledky 
v souladu s bodem 1.1 této díl čí p řílohy. Schvalovacímu orgánu musí být prokázána rovnocennost uvažovaných 
metod.  
1.1 Rozhodnutí o rovnocennosti  
Uvažovaná metoda se považuje za rovnocennou, jestliže její p řesnost a preciznost je stejná nebo vyšší než p řesnost 
a preciznost referen ční metody.  
1.2 Stanovení rovnocennosti  
Stanovení rovnocennosti metod musí být založeno na korela ční studii, která se provede mezi uvažovanou a refe ­
ren ční metodou. Metody, které se použijí p ři korela čních zkouškách, podléhají schválení ze strany schvalovacího 
orgánu.  
Hlavní zásady pro stanovení p řesnosti a preciznosti uvažované a referen ční metody musí vycházet z pokyn ů uvede ­
ných v norm ě ISO 5725 části 6 p říloze 8 „Porovnání alternativních metod m ěření“.  
1.3 Požadavky na provád ění 
VyhrazenoCS 7.7.2017 Ú řední v ěstník Evropské unie L 175/643