ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(53)

Zkušenosti s vymáháním však ukazují, že při neexistenci výslovného ustanovení nemusí být spotřebitelům, obchodníkům a příslušným vnitrostátním orgánům jasné, které obchodní praktiky by mohly být v rozporu se směrnicí 2005/29/ES. Proto by měla být uvedená směrnice změněna, aby se zajistila právní jistota jak pro obchodníky, tak pro donucovací orgány, a to tak, že se bude výslovně zabývat uváděním zboží na trh v jednom členském státě jako zboží totožného se stejným zbožím uváděným na trh v jiných členských státech, ačkoliv takové zboží má podstatně odlišné složení nebo znaky. Příslušné orgány by měly podle směrnice 2005/29/ES, ve znění této směrnice, tyto praktiky posoudit a individuálně se jimi zabývat. Při posuzování by měl příslušný orgán zohlednit skutečnost, zda spotřebitelé mohou tyto rozdíly snadno rozpoznat, právo obchodníka přizpůsobovat zboží stejné značky různým zeměpisným trhům s ohledem na legitimní a objektivní faktory, jako jsou vnitrostátní právní předpisy, dostupnost nebo sezónnost surovin nebo dobrovolné strategie zaměřené na zlepšení přístupu ke zdravým a výživným potravinám a právo obchodníka nabízet na různých zeměpisných trzích zboží stejné značky v baleních různé hmotnosti či objemu. Příslušné orgány by měly posoudit, zda spotřebitelé mohou tyto rozdíly snadno rozpoznat tím, že budou zjišťovat dostupnost a přiměřenost informací. Je důležité, aby spotřebitelé byli informováni o rozdílech mezi zbožím z důvodu oprávněných a objektivních faktorů. Obchodníci by měli mít možnost poskytovat tyto informace různými způsoby, které spotřebitelům umožní získat přístup k nezbytným informacím. Obchodníci by obecně měli dávat přednost alternativám k poskytování informací na označení zboží. Měla by být dodržována příslušná odvětvová pravidla Unie a pravidla Unie pro volný pohyb zboží.
Za účelem poskytnutí informací svým společníkům a zaměstnancům by pro ně společnost zúčastněná na přeshraniční přeměně měla vyhotovit zprávu. Ve zprávě by měly být vysvětleny a zdůvodněny právní a ekonomické aspekty navržené přeshraniční přeměny a její dopady na zaměstnance. Měly by v ní být vysvětleny zejména dopady přeshraniční přeměny s ohledem na budoucí podnikání společnosti, včetně jejích dceřiných společností. Pokud jde o společníky, měl by zpráva obsahovat nástroje ochrany, které mají k dispozici, zejména informace o jejich právu na vystoupení ze společnosti. Ve vztahu k zaměstnancům by měly být ve zprávě vysvětleny dopady navrhované přeshraniční přeměny na poměry zaměstnanců. Zejména by zpráva měla vysvětlit, zda daná přeměna povede k podstatné změně podmínek zaměstnání stanovených právními předpisy, kolektivními smlouvami nebo nadnárodními dohodami mezi společnostmi a umístění provozoven dané společnosti, jako je umístění sídla společnosti. Kromě toho by měly být ve zprávě uvedeny informace o řídícím orgánu a případně o zaměstnancích, vybavení, prostorách a majetku před přeshraniční přeměnou a po ní a o pravděpodobných změnách organizace práce, mezd, místa výkonu práce v případě konkrétních pracovních míst, o předpokládaných důsledcích pro zaměstnance zastávající tato místa a o sociálním dialogu na úrovni společnosti, případně včetně zastoupení zaměstnanců na úrovni orgánů společnosti. Mělo by v ní být také vysvětleno, jaký vliv budou mít tyto změny na případné dceřiné společnosti.

Část pro zaměstnance by neměla být vyžadována v případech, kdy společnost nemá žádné jiné zaměstnance než zaměstnance ve svém správním nebo řídícím orgánu. Aby se dále zvýšila ochrana poskytovaná zaměstnancům, měli by mít buď zaměstnanci samotní, nebo jejich zástupci možnost předložit své stanovisko k té části zprávy společnosti, v níž se uvádí, jaké dopady by na ně přeshraniční přeměna měla. Poskytnutím zprávy a případných stanovisek by neměly být dotčeny použitelné postupy pro informování a projednávání stanovené na vnitrostátní úrovni, včetně postupů probíhajících v návaznosti na provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES (6) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/38/ES (7). Zpráva nebo zprávy, byly-li vypracovány odděleně, by se měly zpřístupnit rovněž společníkům a zástupcům zaměstnanců, nebo, není-li těchto zástupců, přímo zaměstnancům společnosti zúčastněné na přeshraniční přeměně.
(2)

Jelikož osoba povinná k dani, která prostřednictvím elektronického rozhraní usnadňuje dodání zboží osobě nepovinné k dani ve Společenství, může v souladu se stávajícími předpisy odečíst daň z přidané hodnoty (DPH) uhrazenou dodavatelům neusazeným ve Společenství, existuje riziko, že tito dodavatelé nemusí odvést DPH správci daně. Aby se tomuto riziku zabránilo, mělo by být dodání od dodavatele prodávajícího zboží prostřednictvím elektronického rozhraní osvobozeno od DPH, přičemž by tomuto dodavateli měl být přiznán nárok na odpočet DPH na vstupu, která je uhrazena s ohledem na koupi nebo dovoz dodaného zboží. Za tímto účelem by dodavatel měl vždy být registrován v členském státě, v němž dané zboží pořídil nebo dovezl.
(2)

Podle přístupu bezpečného systému se smrtelným a vážným zraněním při silničních nehodách dá do velké míry zabránit. Mělo by být společným úkolem na všech úrovních, aby silniční nehody nevedly k vážným nebo smrtelným zraněním. Pravděpodobnost silničních nehod by měly snížit zejména dobře navržené, správně udržované a jasně vyznačené a dopravními značkami vybavené silnice, zatímco „odpouštějící silnice“ (silnice utvářené inteligentním způsobem tak, aby chyby při řízení neměly okamžité vážné nebo fatální následky) by měly snížit závažnost nehod. Komise by měla stanovit pokyny k zajištění a údržbě „odpouštějících krajnic“ na základě zkušeností všech členských států.
3.

Biologické činitele, které nebyly zařazeny do skupin 2 až 4 seznamu, nejsou automaticky zařazeny do skupiny 1. V případě rodů, o nichž je známo, že patogenní účinky na člověka má více než jeden druh, jsou do seznamu zahrnuty ty druhy, které vyvolávají tyto účinky u člověka nejčastěji, spolu s odkazem na skutečnost, že i ostatní druhy stejného rodu mohou mít následky pro zdraví. Pokud je v klasifikovaném seznamu biologických činitelů uveden celý rod, má se za to, že druhy a kmeny, o nichž je známo, že patogenní nejsou, jsou vyjmuty.
(7)

Zvláštní pozornost by měla být věnována plavidlům náležejícím do kategorie C, která zůstávají velmi blízko pobřeží nebo která nemají ubytování v kajutách, neboť tato plavidla jsou obvykle menší a nemusí mít nedostatek prostoru pro kompletní lékařské vybavení. Příloha II směrnice 92/29/EHS by proto měla členským státům umožnit, aby za výjimečných okolností a z objektivně opodstatněných důvodů zvážily použití alternativ (léčivých přípravků nebo zdravotnického materiálu). S ohledem na specifičnost plavidel kategorie C nejsou na palubě určité předměty zapotřebí, a proto by měl být seznam léčivých přípravků a zdravotnického materiálu u uvedené kategorie mírně zkrácen.
(10)

V zájmu uznání předběžného nabízení jako takového podle směrnice 2011/61/EU by se předběžné nabízení mělo zaměřit na potenciální profesionální investory a mělo by se týkat představy o investicích či investiční strategie s cílem prověřit jejich zájem o alternativní investiční fond nebo podfond, který nebyl dosud zřízen, nebo o alternativní investiční fond, který je zřízen, avšak pro který dosud nebylo předloženo oznámení o nabízení podle uvedené směrnice. V průběhu předběžného nabízení by tudíž investoři neměli mít možnost upisovat podílové jednotky nebo akcie alternativního investičního fondu a nemělo by být povoleno distribuovat potenciálním profesionálním investorům upisovací formuláře nebo podobné dokumenty, ať již v návrhu nebo v konečné podobě. Unijní správci alternativních investičních fondů by měli zajistit, aby investoři nezískávali podílové jednotky ani akcie alternativního investičního fondu prostřednictvím předběžného nabízení a aby investoři kontaktovaní v rámci předběžného nabízení mohli získat podílové jednotky nebo akcie v daném alternativním podílovém fondu pouze v rámci nabízení povoleného podle směrnice 2011/61/EU. Každé upsání podílových jednotek nebo akcií alternativního investičního fondu uvedeného v informaci poskytnuté v souvislosti s předběžným nabízením, nebo alternativního investičního fondu, ke kterému došlo na základě předběžného nabízení ze strany profesionálních investorů ve lhůtě 18 měsíců poté, co unijní správce alternativního investičního fondu zahájil předběžné nabízení, by mělo být považováno za výsledek nabízení a mělo by podléhat platným oznamovacím postupům uvedeným ve směrnici 2011/61/EU. Aby bylo zajištěno, že příslušné vnitrostátní orgány mohou kontrolovat předběžné nabízení ve svém členském státě, měl by unijní správce alternativního investičního fondu do dvou týdnů od zahájení předběžného nabízení zaslat neformální dopis v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům svého domovského členského státu, v němž by mimo jiné uvedl, ve kterých členských státech vykonává předběžné nabízení a po jakou dobu předběžné nabízení je nebo bylo vykonáváno, a případně připojit seznam alternativních investičních fondů a podfondů alternativních investičních fondů, jež jsou nebo byly předmětem předběžného nabízení. Příslušné orgány domovského členského státu unijního správce alternativního investičního fondu by o tom měly neprodleně informovat příslušné orgány členských států, v nichž správce vykonával nebo vykonává předběžné nabízení.
PŘÍLOHA I

JEDNOTNÝ FORMULÁŘ NCD EU

Jednotný formulář NCD EU musí splňovat tyto specifikace:

1. Formát a velikost

Jednotný formulář NCD EU má provedení trojité skládačky (jeden list potištěný po obou stranách a složený na třetiny). Velikost složeného formuláře je v souladu s normou ISO/IEC 7810 ID3.

2. Strana jedna: Titulní strana

Titulní strana jednotného formuláře NCD EU obsahuje v tomto pořadí slova „EVROPSKÁ UNIE“ ve všech úředních jazycích Unie a slova „EMERGENCY TRAVEL DOCUMENT“ a „TITRE DE VOYAGE PROVISOIRE“. Rovněž obsahuje dvanáct zlatých hvězd uspořádaných do kruhu.

3. Strana dvě: Připojení jednotného štítku NCD EU

Jednotný štítek NCD EU se bezpečně nalepí na druhou stranu jednotného formuláře NCD EU tak, aby jej nebylo možné snadno odstranit. Jednotný štítek se zarovná a připojí k okraji strany. Strojově čitelná zóna jednotného štítku je zarovnaná k vnějšímu okraji strany. Razítko vydávajícího orgánu se otiskne na jednotný štítek tak, aby přesahovalo na stranu pod ním.

4. Strana tři a čtyři: Informace

Třetí a čtvrtá strana obsahují překlady výrazu „náhradní cestovní doklad“, jakož i popisků na jednotném štítku NCD EU do všech úředních jazyků Unie kromě angličtiny a francouzštiny. Uvede se rovněž tento text:

‘This EU Emergency Travel Document is a travel document issued by a Member State of the European Union for a single journey to the holder's Member State of nationality or residence or, exceptionally, to another destination. Authorities of non-EU countries are hereby requested to allow the holder to pass freely without hindrance.

Le présent titre de voyage provisoire de l'UE est un titre de voyage délivré par un État membre de l'Union européenne aux fins d'un trajet unique vers l'État membre de nationalité ou de résidence du détenteur, ou, à titre exceptionnel, vers une autre destination. Les autorités des pays tiers sont priées d'autoriser le détenteur du titre de voyage provisoire à circuler sans entraves.’
(3)

Specifikace popsaná ve 2. bodě odůvodnění by měla být součástí souboru technických specifikací, jež by společně měly zajistit, aby dané zařízení nemohlo být přeměněno tak, aby vystřelovalo hromadnou nebo jednotnou střelu nebo jiný projektil působením okamžitého uvolnění chemické energie. Jelikož pro přeměnu takových zařízení na palné zbraně má zásadní význam hlaveň, měla by být takové povahy, aby nemohla být odstraněna nebo upravena, aniž by se celé zařízení stalo nepoužitelným. Vedle toho by měly být do hlavně umístěny neodstranitelné překážky a nábojová komora a hlaveň by měly být posunuty, prohnuty či vychýleny takovým způsobem, aby nebylo možné zařízení nabít střelivem a vystřelit je z něj.
(5)

S ohledem na mezinárodní normu OSN v oblasti kontroly ručních palných zbraní (ISACS) týkající se označování a evidence by se mělo vyžadovat, aby rámy a pouzdra závěru z nekovových materiálů takového druhu, jenž může nepříznivě ovlivnit zřetelnost a trvalost označení (např. rámy a pouzdra závěru z některých druhů polymerů), byly opatřeny označením na kovovém štítku, který se trvale zapustí do materiálu, z něhož jsou rám či pouzdro závěru vyrobeny. Členské státy by měly mít možnost povolit použití některé jiné techniky, jako je např. hluboké laserové gravírování, jež zajišťuje rovnocennou míru zřetelnosti a trvalosti označení na rámech a pouzdrech závěru z nekovových materiálů.
Za způsobilá krycí aktiva v rámci pro kryté dluhopisy by měla být považována aktiva uvedená v čl. 129 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013. Krycí aktiva, která již nesplňují požadavky stanovené v čl. 129 odst. 1 uvedeného nařízení by měla být i nadále způsobilými krycími aktivy podle čl. 6 odst. 1 písm. b) této směrnice, pokud splňují její požadavky. Jiná krycí aktiva podobně vysoké kvality mohou být způsobilými aktivy podle této směrnice za předpokladu, že splňují požadavky této směrnice, včetně požadavků na kolaterál, jímž se zajišťuje platební nárok. V případě fyzického kolaterálu by mělo být jeho vlastnictví v zájmu vymahatelnosti zaznamenáno ve veřejném rejstříku. Pokud takový rejstřík neexistuje, měly by mít členské státy možnost stanovit jinou formu osvědčení vlastnictví a nároků, srovnatelnou s veřejnou registrací zatížených fyzických aktiv. Pokud členské státy stanoví tuto jinou formu osvědčení, měly by rovněž stanovit postup pro zaznamenávání změn u vlastnictví a nároků. Expozice vůči úvěrovým institucím by měly být způsobilými krycími aktivy podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nebo b) této směrnice, podle toho, zda splňují požadavky článku 129 nařízení (EU) č. 575/2013. Expozice vůči pojišťovnám by rovněž měly být způsobilými krycími aktivy podle čl. 6 odst. 1 písm. b) této směrnice. Úvěry veřejným podnikům ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (11) nebo úvěry jimi zaručené mohou být způsobilými krycími aktivy, pokud tyto veřejné podniky poskytují základní veřejné služby pro zachování kritických společenských činností.

Tyto veřejné podniky by navíc měly poskytovat své služby na základě koncesí nebo povolení udělených orgánem veřejné moci, měly by podléhat veřejnému dohledu a měly by být schopny vytvářet dostatečné příjmy zajišťující jejich solventnost. Pokud členské státy rozhodnou, že ve svém vnitrostátním rámci povolí aktiva ve formě úvěrů veřejným podnikům nebo úvěrů jimi zaručených, měly by přihlédnout k případnému vlivu povolení těchto aktiv na hospodářskou soutěž. Úvěrové instituce a pojišťovny by bez ohledu na svou vlastnickou strukturu neměly být považovány za veřejné podniky. Členské státy by navíc měly mít možnost ve svých vnitrostátních rámcích některá aktiva vyloučit ze způsobilosti pro zahrnutí do krycího portfolia. Aby investoři do krytých dluhopisů mohli lépe posuzovat rizika programů krytých dluhopisů, měly by členské státy rovněž stanovit pravidla pro diverzifikaci rizik ve vztahu ke stupni podrobnosti a podstatné koncentraci, počtu úvěrů nebo expozic v krycím portfoliu a počtu protistran. Členské státy by rovněž měly mít možnost určit přiměřený stupeň podrobnosti a podstatné koncentrace požadované jejich vnitrostátními právními předpisy.
(25)

Příjmy investičních podniků ve formě poplatků, provizí a jiných příjmů v souvislosti s poskytováním různých investičních služeb jsou vysoce nestabilní. Omezení pohyblivé složky odměny na část pevné složky odměny by ovlivnilo možnost investičního podniku snížit odměnu v době snížených příjmů a mohlo by vést ke zvýšení fixních nákladů investičního podniku, což by pak ohrozilo schopnost investičního podniku přečkat období hospodářského útlumu nebo snížených příjmů. S cílem předcházet těmto rizikům by neměl být nesystémovým investičním podnikům uložen jednotný maximální poměr mezi pohyblivými a pevnými složkami odměny. Namísto toho by si tyto investiční podniky měly vhodné poměry stanovit samy. Tato směrnice by však neměla členským státům bránit v tom, aby ve vnitrostátním právu provedly opatření s cílem stanovit přísnější požadavky na investiční podniky, pokud jde o maximální poměr mezi pohyblivými a pevnými složkami odměny. Tato směrnice by navíc neměla bránit členským státům ve stanovení uvedeného maximálního poměru pro všechny investiční podniky nebo některé typy investičních podniků.
(92)

Jestliže oznamující osoby získaly nebo obdržely přístup k oznámeným informacím o porušení nebo dokumentům, které tyto informace obsahují, oprávněně, měly by být vyloučeny z odpovědnosti. To by mělo platit jak v případech, kdy oznamující osoby odhalí obsah dokumentů, k nimž mají oprávněný přístup, tak i v případech, kdy pořídí kopie těchto dokumentů nebo je odnesou z prostor organizace, v níž jsou zaměstnané, v rozporu se smluvními nebo jinými doložkami, podle kterých jsou příslušné dokumenty majetkem organizace. Oznamující osoby by měly být vyloučeny z odpovědnosti i v případech, kdy získání relevantních informací či dokumentů nebo přístup k nim vyvolává otázku občanské, správní nebo pracovněprávní odpovědnosti. Jako příklad lze uvést případy, kdy oznamující osoby získaly informace přístupem k elektronické poště spolupracovníka nebo k dokumentům, které v rámci své práce běžně nepoužívají, pořízením fotografií prostor organizace nebo vstupem do míst, kam běžně nemají přístup. Pokud oznamující osoby získaly přístup k relevantním informacím nebo dokumentům spácháním trestného činu, například neoprávněným vstupem do vyhrazených prostor nebo hackingem, měla by se jejich trestní odpovědnost i nadále řídit platnými vnitrostátními předpisy, aniž by byla dotčena ochrana poskytovaná podle čl. 21 odst. 7 této směrnice. Podobně jakákoli jiná odpovědnost oznamujících osob vyplývající z jednání či opomenutí, jež nesouvisejí s oznamováním nebo nejsou nezbytná pro odhalení porušení podle této směrnice, by se měla nadále řídit platným unijním či vnitrostátním právem. Odpovědnost oznamujících osob by v těchto případech měly posoudit vnitrostátní soudy s ohledem na všechny příslušné věcné informace a s přihlédnutím ke konkrétním okolnostem daného případu, včetně nezbytnosti a přiměřenosti jednání nebo opomenutí v souvislosti s oznámením nebo zveřejněním informací.
(19)

Na podporu rovnoměrnějšího rozdělení pečovatelských povinností mezi ženami a muži a s cílem umožnit brzké vytvoření vazby mezi otci a dětmi by mělo být zavedeno právo na otcovskou dovolenou nebo dovolenou pro rovnocenného druhého rodiče, pokud ho uznává vnitrostátní právo a v míře, v jaké ho uznává. Tato otcovská dovolená by měla být čerpána v době okolo narození dítěte a měla by s narozením jasně souviset pro účely poskytování péče. Členské státy mohou rovněž přiznat otcovskou dovolenou v případě narození mrtvého dítěte. Je věcí členských států rozhodnout, zda může být otcovská dovolená částečně čerpána před narozením dítěte, nebo zda musí být zcela čerpána až po jeho narození, stanovit časový rámec, v němž se musí otcovská dovolená vyčerpat, a určit, zda a za jakých podmínek může být otcovská dovolená čerpána formou kratší pracovní doby, formou střídajících se dob dovolené a práce, například určité počty dní dovolené vystřídané obdobími práce, nebo jinými pružnými způsoby. Členské státy mají možnost upřesnit, zda je otcovská dovolená vyjádřena v pracovních dnech, týdnech či jiných časových jednotkách, přičemž zohlední, že deset pracovních dní odpovídá dvěma kalendářním týdnům. Za účelem zohlednění rozdílů mezi členskými státy by se právo na otcovskou dovolenou mělo přiznávat bez ohledu na osobní nebo rodinný stav, jak je vymezuje vnitrostátní právo.
(20)

V souladu s konkrétními pravomocemi a úkoly Agentury pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (6), stanovenými v uvedeném nařízení, poskytuje Europol podporu při přeshraničním vyšetřování aktivit nadnárodních zločineckých organizací v oblasti praní peněz členskými státy. V tomto ohledu by Europol měl členským státům oznamovat jakékoli informace a vazby mezi trestnými činy, jež se těchto členských států týkají. Podle uvedeného nařízení představují národní jednotky Europolu styčné body mezi Europolem a orgány členských států, jež jsou příslušné k vyšetřování trestných činů. Aby mohl Europol získat informace nezbytné k plnění svých úkolů, měl by každý členský stát umožnit své finanční zpravodajské jednotce, aby odpovídala na žádosti o finanční informace a finanční analýzy podané Europolem prostřednictvím národních jednotek Europolu tohoto členského státu nebo případně prostřednictvím přímých kontaktů. Členské státy by dále měly zajistit, aby jejich národní jednotka Europolu a případně jejich určené příslušné orgány byly oprávněny odpovídat na žádosti Europolu o informace týkající se bankovních účtů. Žádosti podané Europolem by měly být řádně odůvodněny. Měly by být podávány na základě konkrétního případu, v rámci povinností Europolu a s cílem plnění jeho úkolů. Neměla by být ohrožena operační nezávislost a autonomie finančních zpravodajských jednotek a tyto jednotky by měly i nadále samy rozhodovat o tom, zda poskytnou požadované informace či analýzy. V zájmu zajištění rychlé a účinné spolupráce by finanční zpravodajské jednotky měly odpovídat na žádosti Europolu včas. V souladu s nařízením (EU) 2016/794 by Europol měl pokračovat ve stávající praxi poskytovat členským státům zpětnou vazbu o použití informací či analýz získaných na základě této směrnice.
(23)

Pracovníci by měli mít právo být na začátku zaměstnání písemně informováni o svých právech a povinnostech vyplývajících z pracovněprávního vztahu. Měli by tudíž obdržet základní informace co nejdříve a nejpozději do jednoho kalendářního týdne od prvního dne výkonu práce. Zbývající informace by měli obdržet do jednoho měsíce od prvního dne výkonu práce. Prvním dnem výkonu práce by se mělo rozumět skutečné zahájení výkonu práce pracovníkem v rámci pracovněprávního vztahu. Členské státy by měly usilovat o získání příslušných informací o pracovněprávním vztahu od zaměstnavatelů před koncem původně sjednané doby trvání smlouvy.
(33)

Možnosti opakovaného použití mohou být zlepšeny omezením potřeby převádění papírových dokumentů do elektronické formy nebo zpracovávání elektronických souborů, aby byly navzájem slučitelné. Proto by měly subjekty veřejného sektoru poskytovat dokumenty ve všech již existujících formátech nebo jazycích, a to v elektronické formě, pokud je to možné a vhodné. Subjekty veřejného sektoru by měly žádosti o výtahy z existujících dokumentů posuzovat příznivě, představuje-li schválení takové žádosti pouze jednoduchou operaci. Subjekty veřejného sektoru by však neměly být povinny poskytovat výtahy z dokumentů či měnit formát požadovaných informací, pokud to představuje nepřiměřené úsilí. Pro zjednodušení opakovaného použití by měly subjekty veřejného sektoru poskytovat své vlastní dokumenty ve formátu, který nezávisí na použití zvláštního programového vybavení, pokud je to možné a vhodné. Subjekty veřejného sektoru by měly zohlednit možnosti opakovaného použití dokumentů zdravotně postiženými osobami a pro zdravotně postižené osoby, pokud je to možné a vhodné, a to tak, že tyto informace poskytnou v přístupných formátech v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (17).