ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Česko čelí z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí středně velkým rizikům, a to hlavně kvůli nákladům v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. Hlavním faktorem, který negativně ovlivňuje dlouhodobou udržitelnost, jsou výdaje na důchody, jež by měly podle očekávání do roku 2070 vzrůst o zhruba dva procentní body HDP. Dlouhodobá rizika jsou dána nepříznivým demografickým vývojem a zastropováním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu v 65 letech. Index závislosti starších osob, kterým se porovnává počet starších osob s počtem osob v produktivním věku, se v důsledku toho téměř zdvojnásobí a v roce 2070 bude činit přibližně 50 %. Nedávná opatření přispěla ke zlepšení přiměřenosti důchodů. Vedle velkorysejší valorizace důchodových dávek vláda zvýšila základní výměru důchodu a navýšila důchody pro starší důchodce. Tyto kroky však nejsou doplněny o politická opatření, jež by zlepšila udržitelnost. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu není například automaticky navázán na prodlužování střední délky života. V současnosti musí být jakákoli změna věku odchodu do důchodu (zákonem stanoveného i předčasného) navržena vládou a schválena parlamentem. Tato opatření lze rovněž kombinovat s politikami na trhu práce podporujícími delší pracovní život a účast nedostatečně zastoupených skupin. Dlouhodobou fiskální udržitelnost snižuje také předpokládaný nárůst veřejných výdajů na zdravotní péči souvisejících se stárnutím obyvatelstva, který do roku 2070 dosáhne 1,1 procentního bodu HDP. V této souvislosti by mohla nákladovou efektivnost systému zdravotní péče zlepšit další konsolidace odvětví nemocniční péče a investice do primární a integrované zdravotní a sociální péče.
(12)

Od reformy důchodového systému zavedené v roce 2008 se postupně ustupuje. Po opakovaném odkládání plánovaného zvýšení příspěvků do druhého pilíře penzijních fondů, které mělo do roku 2016 dosáhnout 6 % hrubé mzdy, byly příspěvky od roku 2018 sníženy na 3,75 % hrubé mzdy. Penzijní fondy druhého pilíře byly dále oslabeny souborem opatření, které vláda přijala prostřednictvím mimořádného nařízení na konci roku 2018. Příspěvky do těchto fondů jsou nyní po minimální době přispívání v délce trvání pěti let dobrovolné. Minimální kapitálové požadavky na společnosti spravující penzijní fondy druhého pilíře byly výrazně zvýšeny, což vyvolalo riziko, že společnosti spravující fondy z rumunského trhu odejdou. Také byly výrazně sníženy správní poplatky vybírané z hrubých příspěvků, což může negativně ovlivnit finanční výsledky společností spravujících fondy a zvýšit pravděpodobnost jejich odchodu z trhu. To by mohlo mít negativní důsledky pro rozvoj místního kapitálového trhu a rezervy institucionálních investorů a rovněž vést k tomu, že by hospodářství přišlo o tolik potřebný zdroj dlouhodobých investic. Oslabení nebo zrušení druhého pilíře navíc povede k méně diverzifikovanému důchodovému příjmu a vystaví důchody vyšším politickým a demografickým rizikům. V březnu 2019 vláda prostřednictvím mimořádného nařízení zachovala nové požadavky na minimální kapitál pro společnosti spravující fondy, avšak lhůtu pro zaplacení celého dodatečného kapitálu odložila na prosinec 2019. V květnu 2019 vláda výrazně snížila minimální kapitálové požadavky na společnosti spravující penzijní fondy, což částečně kompenzovalo zvýšení, o němž bylo rozhodnuto v prosinci 2018. Další ustanovení obsažená v mimořádném nařízení z prosince 2018, která ohrožují životaschopnost druhého důchodového pilíře, zůstávají nezměněna.
(16)

Litva je stále mezinárodně málo přístupná, pokud jde o železniční, silniční, námořní i leteckou dopravu, a musí být více integrována se zbytkem Evropy. Lepší dopravní spojení by zvýšilo produktivitu země a umožnilo by jí plně využívat výhod vnitřního trhu. Výkony odvětví dopravy jsou hluboko pod průměrem EU, pokud jde o rozsah silničních a železničních sítí TEN-T, investice do výzkumu a inovací v dopravě, aspekty udržitelnosti a bezpečnost na silnicích. Železniční přepravě dominují východozápadní toky, zatímco severojižní osa je nedostatečně rozvinutá. Jsou proto třeba významné investice do rozvoje udržitelné, klimatu odolné, inteligentní, zabezpečené a intermodální sítě TEN-T a její přístupnosti a také investice do udržitelné městské mobility. Za posledních pět let navíc silně vzrostl objem emisí skleníkových plynů ze silniční dopravy. Pro zajištění bezpečných dodávek elektrické energie v celém Pobaltí má klíčový význam synchronizace litevské elektrické soustavy s kontinentální evropskou soustavou.
(9)

Zachování investic do dopravní infrastruktury může přispět ke zlepšení, pokud jde o mobilitu pracovních sil, regionální soudržnost a trh s bydlením, a podpořit ve Švédsku dlouhodobý růst produktivity. Vláda ve svém plánu infrastruktury na období 2018–2029 oznámila značné investice do dopravní infrastruktury, jejichž cílem je zlepšit různé druhy dopravy (zejména železniční a silniční). Podle plánu budou velké investice vyčleněny na rozvoj železničního systému, aby se přeprava zboží více přesouvala ze silnic na železnici a zároveň se též snížily emise. Udržení vysoké úrovně investic do výzkumu a vývoje, příznivé rámcové podmínky a širší inovační základna jsou klíčové k tomu, aby si Švédsko zachovalo vedoucí postavení v oblasti inovací. Švédský model inovací se tradičně opírá o omezený počet velkých technologických společností s celosvětovou působností. Bylo by dobré vytvořit prostředí, které by též podporovalo inovační potenciál malých, středních a začínajících podniků. Kapacita Švédska v oblasti inovací by se rovněž mohla zlepšit, pokud by se zintenzivnila spolupráce mezi malými a středními podniky a akademickou obcí.
(13)

Růst zaměstnanosti, ke kterému došlo v posledních letech, byl způsoben hlavně dočasnými zaměstnáními a samostatnou výdělečnou činností, ačkoli růst počtu pracovních míst v rámci pracovního poměru na dobu neurčitou v poslední době předstihl růst počtu pracovních míst v rámci dočasných zaměstnání. Podíl flexibilních pracovních míst však zůstává vysoký a představuje významnou část trhu práce. Vysoký podíl osob zaměstnaných na smlouvy na dobu určitou, jakož i rychlé zvýšení počtu samostatně výdělečně činných osob bez zaměstnanců jsou zaznamenávány v kontextu velkých rozdílů v platných pracovněprávních předpisech, ochraně práce, jakož i rozdílů v právních předpisech v oblasti daní a sociálního zabezpečení. Byl přijat balíček opatření (zákon o rovnováze na trhu práce s názvem „Wet Arbeidsmarkt in Balans“) s cílem usnadnit nábor stálých zaměstnanců a snížit flexibilitu pružných pracovních smluv. Provádění těchto opatření (která by měla vstoupit v platnost v roce 2020) by mělo být pozorně sledováno. Kromě toho byla oznámena opatření, která mají zaměstnavatelům usnadnit povinnost vyplácet mzdu po dobu dvou let v případě nemoci. Žádná jiná konkrétní opatření však doposud přijata nebyla. Některé z těchto institucionálních faktorů proto stále vytvářejí pro zaměstnance finanční pobídky, aby začali pracovat jako osoby samostatně výdělečně činné nebo upřednostňovali status osoby samostatně výdělečně činné bez zaměstnanců. Samostatně výdělečně činné osoby mají častěji nedostatečné pojištění proti invaliditě, nezaměstnanosti a důchodové pojištění, což může mít dopad na dlouhodobou udržitelnost systému sociálního zabezpečení. Prosazování opatření k boji proti falešné samostatné výdělečné činnosti bylo navíc pozastaveno až do roku 2020.
(10)

Průměrný věk odchodu do důchodu se do roku 2017 zvyšoval, a to vzhledem k dřívějším reformám, jako bylo zrušení možnosti předčasného odchodu do důchodu a postupné zvyšování důchodového věku. V roce 2018 se průměrný důchodový věk mužů i žen snížil, což odpovídá snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na konci roku 2017. Vzhledem k poklesu populace v produktivním věku má pokračující zvyšování skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu zásadní význam pro účast na trhu práce, a tedy i pro hospodářský růst. Kromě toho je zásadní pro zajištění přiměřenosti budoucích důchodů a předcházení chudobě ve stáří, a tudíž také pro zlepšení fiskální udržitelnosti důchodového systému. Snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na 60 let u žen a 65 let u mužů na podzim roku 2017 bude mít významný negativní dopad na výši budoucích důchodových dávek a povede v tomto ohledu ke značným rozdílům mezi muži a ženami. Stávající preferenční penzijní plány vytvářejí fiskální náklady a snižují mobilitu pracovníků mezi odvětvími. Zvláštní systém sociálního pojištění pro zemědělce, subvencovaný ve výši zhruba 0,8 % HDP, brání mobilitě pracovní síly a přispívá ke skryté nezaměstnanosti v zemědělství.
(9)

Slovenské veřejné finance se v dlouhodobém horizontu potýkají se středně velkými riziky pro fiskální udržitelnost. Podle zprávy Komise o fiskální udržitelnosti z roku 2018 by ke stabilizaci poměru dluhu k HDP (míry zadlužení) v dlouhodobém horizontu vzhledem ke scénáři, kdy nedojde ke změně politiky, bylo třeba kumulovaného zlepšení strukturálního primárního salda o 2,5 procentního bodu HDP. Důvodem je předpokládaný nárůst výdajů na důchody a zdravotní péči, který zvyšuje náklady související se stárnutím populace (dohromady 1,8 procentního bodu HDP). Jelikož porodnost je nízká, zatímco naděje dožití má se na Slovensku dále zvyšovat, očekává se, že míra závislosti starších osob (počet starších osob ve srovnání s aktivním obyvatelstvem, tj. obyvatelstvem v pracovním procesu nebo v odborné přípravě) se do roku 2060 téměř ztrojnásobí. Zatímco v roce 2016 připadaly na každých deset zaměstnaných osob pouze asi tři ekonomicky neaktivní osoby nad 65 let, očekává se, že se tento poměr do roku 2060 zvýší na více než sedm ekonomicky neaktivních osob na každých deset osob zaměstnaných (index ekonomické závislosti starých osob). Zavedení automatických přizpůsobení věku odchodu do důchodu podle naděje dožití postupně zlepšilo dlouhodobou udržitelnost důchodového systému. To bylo považováno za důležitý nástroj k zajištění mezigenerační spravedlnosti a dlouhodobé udržitelnosti. Obavy ohledně dlouhodobé fiskální udržitelnosti důchodových systémů se zvýšily poté, co Parlament dne 28. března 2019 schválil změnu ústavy, která zavádí limity věkové hranice pro odchod do důchodu (64 let pro muže a bezdětné ženy, přičemž za každé z prvních tří dětí dochází u žen ke snížení o půl roku), což znamená, že automatické úpravy související s nadějí dožití se po dosažení uvedeného limitu již nepoužijí. Podle fiskální rady Slovenska bude limit znamenat další zvýšení výdajů o 1,6 % HDP, jež tak z 8,6 % v roce 2016 vystoupají na 11,4 % v roce 2070, ačkoli ve zprávě o stárnutí obyvatelstva z roku 2018 se předpokládalo zvýšení o 9,8 %. To významně zvýší rizika udržitelnosti. V tomto okamžiku nebyla navržena vyrovnávací opatření a nebyl vypočten dopad na příjmy ve stáří a na chudobu.
(15)

Vysokou energetickou náročnost Chorvatska by mohly snížit investice do energetické účinnosti a inteligentních energetických systémů. Zvláštní pozornost by se mohla věnovat snižování spotřeby energie v budovách a zlepšování energetické účinnosti sítí dálkového vytápění. Značný potenciál mají také investice do větrné a solární energie, stejně jako obnovitelné zdroje energie pro vytápění a chlazení. Jejich propagace by rovněž umožnila, aby se zvýšila energetická soběstačnost chorvatských ostrovů, v souladu s iniciativou „Čistá energie pro ostrovy EU“. Chorvatsko navíc obzvláště ohrožují klimatická rizika, zejména záplavy a lesní požáry.
(12)

Italské výdaje na důchody patřily s 15 % HDP v roce 2017 k nejvyšším v Unii a ve střednědobém horizontu se vzhledem ke zhoršujícímu se indexu závislosti starších osob očekává jejich zvyšování. Rozpočet na rok 2019 a prováděcí vyhláška k novému režimu předčasných důchodů z ledna 2019 odbourávají části minulých penzijních reforem, což ve střednědobém horizontu zhorší udržitelnost veřejných financí. Tyto nové předpisy ve střednědobém horizontu dále zvýší výdaje na důchody. V letech 2019 až 2021 nový režim předčasných důchodů nazvaný „quota 100“ umožní lidem, kteří hradili důchodové příspěvky po dobu 38 let, odejít do důchodu ve věku 62 let. Navíc byla rozšířena působnost stávajících pravidel pro předčasné důchody: mimo jiné byla do roku 2026 pozastavena indexace požadovaného minimálního příspěvku podle střední délky života, kterou zavedly minulé penzijní reformy. V rozpočtu na rok 2019 byly pro tyto účely vyčleněny finanční prostředky ve výši 0,2 % HDP v roce 2019 a 0,5 % HDP v letech 2020 a 2021, avšak v nadcházejících letech jsou rovněž očekávány dodatečné náklady. Vysoké veřejné výdaje na důchody omezují ostatní sociální a prorůstové výdajové položky, jako je vzdělávání a investice, a zmenšuje prostor ke snižování celkové vysoké daňové zátěže a vysokého veřejného zadlužení. Kromě toho by rozšíření příležitostí k odchodu do předčasného důchodu mohlo negativně ovlivnit nabídku pracovních sil, a to v situaci, kdy Itálie již dnes zaostává za průměrem Unie, pokud jde zaměstnanost starších pracovníků (ve věku 55–64 let), což brání potenciálnímu růstu a zhoršuje udržitelnost veřejného dluhu. Aby se omezil nárůst důchodových výdajů, měly by být plně provedeny dříve přijaté reformy za účelem omezení implicitních závazků plynoucích ze stárnutí populace. Při dodržení zásad spravedlnosti a proporcionality by rovněž mohlo být dosaženo úspor cestou intervence vůči vysokým důchodovým nárokům bez odpovídajících příspěvků.
(21)

Dávky mohou být v některých případech nepřiměřené, tj. nedostatečné nebo neposkytnuté včas. Jednotlivým osobám nemusí umožňovat udržet si důstojnou životní úroveň a důstojný život a nemusí zamezovat upadnutí těchto osob do chudoby. V takových případech by mohl existovat prostor pro zlepšení přiměřenosti a současně je třeba dbát na potřebná podpůrná opatření, která usnadňují návrat do práce. Pravidla upravující příspěvky mohou narušit rovné podmínky a působit v neprospěch určitých kategorií pracovníků a osob samostatně výdělečně činných. Například příspěvky sociální ochrany pro osoby samostatně výdělečně činné mohou zahrnovat příspěvky nezávislé na příjmu, nebo mohou být stanoveny na základě minulých příjmů či předpokladů budoucího příjmu. Může to vytvořit problémy s peněžními toky pro jednotlivce, jejichž příjem klesne pod odhadovanou úroveň. Pokud se členský stát rozhodne stanovit hranici příjmu, pod níž se na dotčeného pracovníka nebo osobu samostatně výdělečně činnou nevztahuje povinnost hradit příspěvky na sociální pojištění, měla by se tato snížení a další opatření k zajištění progresivity ve vhodných případech uplatňovat rovnoměrně na pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné, avšak neměla by vést k vykazování příliš nízkých příjmů. Obecně lze snížení a další opatření k zajištění progresivity využívat rovněž k podpoře přechodu na méně nejisté formy zaměstnání a k řešení problému segmentace.
(3)

Uznává se, že pokud jde o přítomnost akrylamidu v některých potravinách uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) 2017/2158, nejsou navzdory povinnostem stanoveným v článku 4 uvedeného nařízení a výsledkům prováděných úředních kontrol k dispozici dostatečné údaje. Dostatečné údaje ohledně přítomnosti akrylamidu nejsou k dispozici ani u potravin, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2017/2158, ale které by mohly obsahovat významné množství akrylamidu a/nebo by mohly významně přispívat k dietární expozici akrylamidu.
36.

Není zde sice možné takové okolnosti taxativně uvést zejména z důvodu rozmanitosti a neustálého vývoje pravidel unijního práva upravujících prostor svobody, bezpečnosti a práva, avšak vnitrostátní soud může uvažovat o podání žádosti o použití naléhavého řízení o předběžné otázce například v případě uvedeném v čl. 267 čtvrtém pododstavci SFEU, který se týká osoby vzaté do vazby nebo jinak zbavené svobody, pokud je odpověď na vznesenou otázku rozhodující pro posouzení právního postavení uvedené osoby, nebo v případě sporu o rodičovskou zodpovědnost nebo o svěření nezletilých dětí do výchovy, zejména když výsledek sporu v původním řízení závisí na odpovědi na předběžnou otázku a projednání věci v řádném řízení by mohlo vážně, či dokonce nenapravitelně poškodit vztah mezi dítětem a jeho rodiči (či jedním z nich) nebo jeho rozvoj a začlenění do rodinného a sociálního prostředí. Naproti tomu pouhé ekonomické zájmy, jakkoli významné a legitimní, právní nejistota o situaci účastníků původního řízení nebo jiných stran v podobných sporech, velké množství osob nebo právních situací, jež mohou být potenciálně dotčeny rozhodnutím, které předkládající soud vydá poté, co Soudnímu dvoru položil předběžnou otázku, nebo také vysoký počet věcí, které mohou být rozhodnutím Soudním dvora dotčeny, jako takové nepředstavují okolnosti, jež by mohly odůvodňovat použití naléhavého řízení o předběžné otázce.
(13)

Pro zlepšení irské produktivity a dlouhodobého růstu podporujícího začlenění jsou klíčové zvýšené investice do dovedností, vzdělávání, odborného výcviku a sociálního začlenění. Stále napjatější situace na trhu práce, objevující se nedostatek dovedností a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v některých odvětvích vyžadují úsilí o zapojení neaktivních skupin potenciálních pracovníků a investování do nevyužitého lidského kapitálu. Bylo by dále užitečné podpořit prohlubování dovedností a lepší sladění vzdělávacích programů a odborné přípravy s potřebami trhu práce. Vzhledem nízkému procentu pracovní síly se základními digitálními dovednostmi jsou potřebné další investice do školení na pracovišti a zvyšování dovedností dospělé pracovní síly. Investování do přístupu ke kvalitní a cenově dostupné péči o děti a zavedení národního režimu péče o děti pomohou zvýšit poměrně nízkou míru zaměstnanosti žen. Míra účasti osob se zdravotním postižením na trhu práce patří k nejnižším v Evropě. Počet osob žijících v domácnostech s nízkou intenzitou práce zůstává jeden z nejvyšších v Unii, z čehož vyplývá prostor pro integrovanější a cílenější aktivační strategie na podporu této konkrétní skupiny.
(8)

V roce 2020 by Slovinsko mělo dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle. Na základě prognózy Komise z jara 2019 toto odpovídá maximálnímu nominálnímu tempu růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 4,0 %, což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Na základě prognózy Komise z jara 2019 by se za předpokladu nezměněné politiky Slovinsko v roce 2020 mělo dosažení svého střednědobého rozpočtového cíle přiblížit. Z tohoto posouzení tedy je patrné, že v roce 2020 hrozí riziko určité odchylky. Přestože očekávaná nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí by v současnosti ukazovala na riziko určité odchylky od uvedeného požadavku v roce 2020, ukazovala by na riziko významného odchýlení od uvedeného požadavku, pokud by roky 2019 a 2020 byly uvažovány společně. Pokud by se podle projekcí strukturální saldo střednědobému rozpočtovému cíli blížit přestalo, bylo by nutné, aby v budoucnu celkové posouzení zohledňovalo možnou odchylku od uvedeného požadavku. V letech 2019 a 2020 Slovinsko podle prognóz dodrží pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že by v roce 2019 měla být přijata nezbytná opatření, a že je nutné, aby Slovinsko bylo připraveno k přijímání dalších opatření od roku 2020, aby byla dodržena ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(7)

K posílení udržitelného a inkluzivního růstu v Dánsku je nezbytné nutné zajistit v době demografických a technologických změn nabídku pracovních sil a řešit jejich nedostatek, zvláště pokud jde o kvalifikované pracovníky a odborníky na informační a komunikační technologie. Na nabídku kvalifikovaných pracovníků by pravděpodobně měly pozitivní dopad reformy a investice, které by zlepšily přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy, a v důsledku toho i zvýšily míru účasti na nich. S řešením tohoto problému by mohly pomoci také trvalé investice do vzdělávání dospělých, celoživotního učení a digitálních dovedností. Přínosné by v tomto směru bylo též zaměřit se na lepší začleňování marginalizovaných a znevýhodněných skupin na trhu práce. Týká se to zejména mladých lidí s nízkou úrovní dosaženého vzdělání, lidí z rodin migrantů, osob se sníženou pracovní schopností a osob se zdravotním postižením. Problémem nadále zůstávají studijní výsledky dětí z rodin migrantů.
(19)

Přetrvávající neefektivita justičního systému dále ovlivňuje vymáhání smluv a brání rychlému řešení občanských a obchodních věcí a vyšetřování závažné trestné činnosti. Komplikovaná a zastaralá pravidla občanskoprávního řízení a nedostatečné vynucování soudních rozhodnutí oslabují motivaci bank k využívání exekučního a insolvenčního řízení ke snížení objemu úvěrů se selháním. Nejkritičtější problémy justičního systému začalo řešit několik reforem, které se konkrétně týkají zastaralých pravidel občanskoprávního řízení, malé specializace a digitalizace soudů, vyřízení velkého počtu nahromaděných případů a chybějícího celoživotního vzdělávání soudců, ale jejich pokrok je pomalý. Tato reforma by měla být v souladu se závazky, které přijala vláda v kontextu rozhodnutí o státní podpoře v souvislosti s prodejem banky Cyprus Cooperative Bank, které schválila Evropská komise. V roce 2018 byla přijata vylepšená pravidla exekučního a insolvenčního řízení. Rozhodné provádění nových právních předpisů spolu se zajištěním efektivního justičního systému a přísnějšího vynucování rozsudků by měly napomoci zvýšení disciplíny při splácení dluhů. Od prosince 2017 je platná národní antikorupční strategie, jež byla posílena vládním schválením národního horizontálního akčního plánu proti korupci v květnu 2019. Parlamentu byly předloženy legislativní návrhy na zřízení nové nezávislé antikorupční agentury a na ochranu oznamovatelů, nebyly však dosud přijaty. Tyto zákony by pomohly posílit vnitrostátní protikorupční rámec. Antikorupční reformy by měly být urychleny neprodleným provedením antikorupčního akčního plánu. Je třeba zaručit nezávislost státních zástupců a kapacita k vymáhání práva by měla být posílena.
(14)

Rakousko je země, která značně investuje do výzkumu a vývoje s ambiciózními vnitrostátními cíli. Výsledky v oblasti vědy a inovací však nejsou na úrovni „vynikajících inovátorů“ v Unii (8). Zvýšené investice do výzkumu a vývoje se zcela nepromítají do výsledků inovací a růstu produktivity. Rakousko dosahuje špatných výsledků v zaměstnanosti zejména v rychle rostoucích inovativních podnicích. Investice do výzkumu a vývoje by byly účinnějšími, pokud by se plně promítly do vynikající vědy a průlomových inovací. Za tímto účelem by mělo být umožněno více lepších vazeb mezi vědou a podniky a měla by být podněcována spolupráce v oblasti priorit inteligentní specializace mezi různými regiony a s ostatními zeměmi. Další investice by nadto mohly přinést značné zvýšení produktivity a výsledků inovací, včetně ekologických inovací, inovační kapacity malých a středních podniků i doplňkových nehmotných aktiv.
(15)

Ke snížení veřejného dluhu, a tudíž rizik, co se týče jeho udržitelnosti, by mohla ve střednědobém výhledu přispět plánovaná důchodová reforma. Co se týče důchodového systému, vyrovnanost jeho rozpočtu silně závisí na makroekonomických předpokladech. Podle poslední výroční zprávy francouzského poradního sboru pro důchodovou problematiku (Conseil d’orientation des retraites) dosáhly výdaje na důchody v roce 2018 hodnoty 13,8 % HDP, pro rok 2022 jsou prognózovány na 13,8 % a poté by měly do roku 2070 zůstat v rozmezí 11,8 % až 13,8 %, v závislosti na předpokládané míře růstu, pokud jde o vývoj HDP a zaměstnanosti v průběhu času. Ve Francii existuje souběžně více než 40 různých důchodových systémů. Ty se vztahují na různé skupiny pracovníků a řídí se různými pravidly. Do konce roku je očekáván návrh zákona, který by měl tato pravidla postupně sjednotit, aby se fungování důchodového systému zjednodušilo, a zejména aby se zvýšila jeho transparentnost, spravedlnost a efektivita.