Usnesení Rady o novém evropském programu pro vzdělávání dospělých na období 2021–2030

(2021/C 504/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

Je zásadní přistupovat k budoucnosti pozitivně, vycházet při tom ze vzdělávacích potřeb dospělých a zajistit příležitosti k formálnímu, neformálnímu a informálnímu učení, které dokáží poskytnout veškeré znalosti, dovednosti a kompetence nutné k vytvoření inkluzivní, udržitelné, sociálně spravedlivé a odolnější Evropy. Vzhledem k tomu, že procházíme stále složitějšími a častějšími změnami (zejména digitální a ekologickou transformaci) a řešíme současné i budoucí výzvy (jako je změna klimatu, demografie, technologie, zdravotnictví atd.), může vzdělávání dospělých jako důležitá součást celoživotního učení přispět k posílení a větší odolnosti ekonomik a společností. Je rovněž důležité poskytnout lidem nezbytné podmínky pro to, aby byli prostřednictvím svých rozhodnutí aktéry změn.

PŘIPOMÍNAJÍC, ŽE:

1. na sociálním summitu na téma spravedlivých pracovních míst a růstu v Göteborgu v roce 2017 vedoucí představitelé EU společně vyhlásili evropský pilíř sociálních práv, v němž se jako první zásada stanoví právo na kvalitní a inkluzivní vzdělávání a odbornou přípravu a celoživotní učení pro všechny a jako čtvrtá zásada právo na pomoc pro účely hledání pracovního místa a pro účely odborné přípravy a rekvalifikace, jakož i právo na převod nároků na sociální ochranu a odbornou přípravu v době přechodu mezi zaměstnáními,

2. v závěrech Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 (1) byl vyzdvižen zásadní význam vzdělávání při budování inkluzivních a soudržných společností a k udržení evropské konkurenceschopnosti; vzdělávání a odborná příprava se tak poprvé zařadily na přední místo evropské politické agendy,

3. ve strategické agendě na období 2019–2024 se vedoucí představitelé EU dohodli na zvýšení investic do dovedností a vzdělávání lidí,

4. dne 7. května 2021 se vedoucí představitelé EU setkali na sociálním summitu v Portu s cílem prohloubit provádění evropského pilíře sociálních práv tím, že se vzdělávání a dovednosti stanou ústředním bodem politické činnosti,

5. v závěrech ze zasedání Evropské rady v červnu 2021 vedoucí představitelé EU přivítali hlavní cíle EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby stanovené v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv v souladu s Portským prohlášením, včetně cíle na úrovni EU, aby se do roku 2030 každoročně účastnilo vzdělávání 60 % dospělých,

6. by měly být zohledněny příslušné podkladové dokumenty uvedené v příloze III tohoto usnesení,

A BEROUC NA VĚDOMÍ:

7. obnovený evropský program pro vzdělávání dospělých, který Rada Evropské unie přijala v roce 2011 a jehož cílem bylo pokračování, doplnění a upevnění činnosti v oblasti vzdělávání dospělých vyvíjené v rámci čtyř strategických cílů stanovených Radou ve strategickém rámci „ET 2020“,

8. Doporučení Rady o cestách prohlubování dovedností: doporučení Rady nazvané „Cesty prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé“ (2016), v němž se klade důraz na specifické potřeby dospělých, zejména osob s nízkou kvalifikací, nezaměstnaných osob a ohrožených skupin, které ke zvyšování základních dovedností a dosažení pokroku vyžadují zvláštní pozornost a podporu,

9. zprávu Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning (Úspěchy v rámci obnoveného evropského programu pro vzdělávání dospělých) (2019), v níž jsou zhodnoceny výsledky za období 2011–2018. Rovněž jsou v ní vymezena nově se objevující témata a priority, které by mohly být zohledněny v období po roce 2020, včetně pokračující práce v oblasti řízení, nabídky a využívání, flexibility a přístupu, jakož i zajišťování kvality,

10. evropskou agendu dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (2020), která mimo jiné navrhuje Opatření č. 8 „Dovednosti pro život“, kde se počítá s tím, že Komise bude spolupracovat s členskými státy na nových prioritách evropského programu pro vzdělávání dospělých s cílem vybudovat komplexní, kvalitní a inkluzivní systémy vzdělávání dospělých,

11. doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (2020) a prohlášení z Osnabrücku o odborném vzdělávání a přípravě (2020) obsahující výzvu k dalšímu rozvoji odborného vzdělání a přípravy jako atraktivní a vysoce kvalitní profesní a životní dráhy a vytvoření a posílení povědomí dospělých, že vzdělávání je celoživotní úsilí,

12. usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení, v němž se počítá s evropskou spoluprací v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v období do roku 2030 (2021–2030), která by měla být uskutečňována z hlediska inkluzivního, uceleného a celoživotního učení, a dále uvádí, že celoživotní učení zahrnuje všechny formy a úrovně vzdělávání a odborné přípravy od předškolního vzdělávání a péče po vzdělávání dospělých, včetně odborného vzdělávání a přípravy a vysokoškolského vzdělávání,

SE DOMNÍVÁ, ŽE:

13. členské státy Evropské unie mají v závislosti na svých vnitrostátních, regionálních a místních potřebách, okolnostech, politikách, strategiích a tradicích různé modely vzdělávání dospělých. Ze zpráv vyplývá, že v důsledku úprav vzdělávání dospělých a jejich vzdělávacího prostředí, které si vyžádala pandemie COVID-19, došlo v celé Evropě k další diverzifikaci postupů vzdělávání dospělých (2),

14. Monitor vzdělávání a odborné přípravy 2020 (3) uvádí, že účast na vzdělávání dospělých je nízká, přičemž v EU se v posledních čtyřech týdnech před průzkumem v roce 2019 účastnilo vzdělávání dospělých průměrně pouze 10,8 % dospělých ve věku 25–64 let (ženy: 11,9 %, muži: 9,8 %). Z údajů Eurostatu z roku 2020 kromě toho vyplývá, že účast na vzdělávání dospělých je nižší než před pandemií COVID-19, přičemž v EU se v posledních čtyřech týdnech před šetřením účastnilo vzdělávání dospělých průměrně pouze 9,2 % dospělých ve věku 25–64 let (ženy: 10,0 %, muži: 8,3 %),

15. Zpráva Eurydice Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications (Vzdělávání a odborná příprava dospělých v Evropě: budování alternativních cest k dovednostem a kvalifikacím) (2021) ukazuje, že přibližně jeden z pěti dospělých v EU nedokončil vyšší sekundární vzdělání a že podstatná část dospělých v Evropě trpí nízkou úrovní gramotnosti, matematické gramotnosti anebo digitálních dovedností. Mezi zeměmi jsou rovněž rozdíly, pokud jde o účast dospělých na vzdělávání a odborné přípravě; společným rysem je však skutečnost, že většina vzdělávacích činností, jichž se dospělí účastní, má neformální charakter,

UZNÁVÁ, ŽE:

16. nová kultura vzdělávání by měla klást důraz na význam základních dovedností pro všechny a neustálého získávání příslušných znalostí, dovedností a kompetencí na všech úrovních v kontextu formálního, neformálního a informálního učení v průběhu celého života. Jednotlivci, kteří si uvědomují důležitost celoživotního učení, jsou lépe připraveni přizpůsobit se novým okolnostem a rozvíjet dovednosti, které potřebují pro zaměstnání, stejně jako pro plné zapojení do společnosti a osobní rozvoj,

17. vzdělávání dospělých má ve strategické prioritě stanovené ve strategickém rámci evropské spolupráce s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání s názvem „Celoživotní učení a mobilita realitou pro všechny“ zvláštní postavení, jelikož je nyní ještě naléhavěji zapotřebí než kdy dříve, a to v důsledku výzev spojených s oživením po krizi COVID-19 a potřeby odolnosti, měnících se potřeb trhu práce, nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, ekologické a digitální transformace a přetrvávajícího velkého podílu dospělých v Evropě, kteří mají nízkou úroveň znalostí, dovedností a kompetencí,

18. je třeba řešit roztříštěnost vzdělávání dospělých mezi odvětvími, oblastmi politiky a právními rámci. Všechny strany mezi sebou musí vést dialog, aby bylo zajištěno, že budou mít stejný pohled na posílené poskytování vzdělávání dospělým, v němž je zohledněn sociální rozměr vzdělávání dospělých, stejně jako zaměstnatelnost. Vzhledem k tomu, že ze vzdělávání dospělých mají prospěch jednotlivci, zaměstnavatelé i stát, měla by být uznána odpovědnost a příspěvek každé strany,

19. je nanejvýš důležité zvyšovat povědomí zaměstnavatelů o tom, že vzdělávání dospělých přispívá ke kvalitě pracovních procesů a výsledků, jakož i ke kvalitě zapojení pracovníků do jejich práce. Vzdělávání dospělých může přispět k produktivitě, konkurenceschopnosti, sociálnímu začlenění, genderové rovnosti, tvořivosti, inovacím a podnikání. Jedná se o významný faktor, který zaměstnavatele motivuje k tomu, aby se aktivněji podíleli na podpoře zvyšování kvalifikace a rekvalifikace a na průběžném zlepšování zaměstnatelnosti svých zaměstnanců a jejich přechodů na trhu práce. Proto je důležité, aby se na všech pracovištích vytvořila kultura vzdělávání, aby byly na pracovištích plánovány a organizovány vzdělávací příležitosti, které by měly všechny zúčastněné strany prosazovat a podporovat,

20. vzdělávání dospělých však musí jít nad rámec rozvoje pracovních dovedností. Je rovněž důležité zvyšovat povědomí široké veřejnosti o významu a výhodách účasti na celoživotním učení. Vzdělávání dospělých by mělo být propojeno se všemi typy a úrovněmi vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského vzdělávání, a to prostřednictvím flexibilních formálních, neformálních a informálních forem vzdělávání,

21. vzdělávání dospělých může zlepšit životní a pracovní příležitosti pro dospělé bez ohledu na jejich sociodemografické a osobní podmínky. Individuální zodpovědnost za profesní rozvoj by se měla považovat za součást celoživotního profesního poradenství a podpory. Kromě toho může vzdělávání dospělých přispět k aktivnímu občanství a komunitnímu vzdělávání. Podporuje rovněž osobní, společenský a profesní rozvoj a naplnění, zdraví a životní pohodu v souladu se současnými a budoucími potřebami, nadáním a ambicemi jednotlivce. Vzdělávání dospělých hraje klíčovou úlohu v reakci na současné i budoucí výzvy a příležitosti v životě a na pracovišti, což vede k udržitelným komunitám,

22. dopady demografické změny, jakož i ekologické a digitální transformace, vyžadují nové přístupy k usnadnění účasti dospělých, včetně těch, kteří nejsou účasti na vzdělávacích aktivitách nakloněni, a skupiny osob nad 65 let, na vzdělávání dospělých, tak aby se podpořilo jejich plné zapojení a účast ve společnosti,

ZDŮRAZŇUJE, ŽE:

23. vzdělávání dospělých vyžaduje holistický přístup zahrnující meziodvětvovou spolupráci a spolupráci mnoha zúčastněných stran a účinnou koordinaci na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, přičemž je třeba respektovat různé modely vzdělávání dospělých v Evropské unii a plně dodržovat specifické kompetence různých politických úrovní,

SOUHLASÍ PROTO S TÍM, ŽE:

24. v období do roku 2030 včetně bude celkovým cílem nového evropského programu pro vzdělávání dospělých na období 2021–2030 zvýšit a zlepšit poskytování, podporu a využívání možností formálního, neformálního a informálního učení pro všechny,

25. hlavní prioritní oblasti nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030 zajišťují kontinuitu práce a další rozvoj vzdělávání dospělých, jak je uvedeno níže a podrobně popsáno v příloze I: — řízení, — nabídka a využívání příležitostí k celoživotnímu učení, — dostupnost a flexibilita, — rovnost, spravedlnost, inkluze a úspěch ve vzdělávání dospělých, — ekologická a digitální transformace.

DÁLE S OHLEDEM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY A VNITROSTÁTNÍ SITUACI ČLENSKÝCH STÁTŮ SOUHLASÍ S TĚMITO PROVÁDĚCÍMI NÁSTROJI:

26. Otevřená metoda koordinace (OMK): V období do roku 2030 budou členské státy a Komise úzce spolupracovat s cílem zhodnotit práci vykonanou na technické úrovni a vyhodnotit proces a jeho výsledky prostřednictvím OMK a převzetím odpovědnosti za tento proces v rámci své příslušné oblasti působnosti na vnitrostátní, regionální nebo evropské úrovni. To by mělo být provedeno v konzultaci s pracovní skupinou pro vzdělávání dospělých zřízenou jako součást strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) a se sítí národních koordinátorů pro vzdělávání dospělých.

27. Vzájemné učení: Vzájemné učení je klíčovým prvkem nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030, neboť poskytuje příležitost určit osvědčené postupy v různých členských státech a poučit se z nich. Vzájemné učení za účasti příslušných zúčastněných stran bude probíhat například prostřednictvím aktivit vzájemného učení, vzájemného poradenství a výměn osvědčených politik a postupů, konferencí, seminářů, fór na vysoké úrovni a skupin odborníků, jakož i prostřednictvím studií a analýz, sítí (včetně internetových) a dalších forem šíření výsledků a díky jejich jasnému zviditelnění.

28. Účinné řízení: Nový evropský program pro vzdělávání dospělých do roku 2030 je nedílnou součástí strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030).

29. Monitorování procesu: Pravidelné monitorování pokroku v plnění cílů na úrovni EU (4) prostřednictvím ukazatelů na úrovni EU (podrobně uvedených v příloze II) používaných při systematickém shromažďování a analýze mezinárodně srovnatelných údajů představuje zásadní příspěvek k tvorbě fakticky podložených politik, aniž by pro členské státy vytvářelo další zátěž. Každoroční monitorování bude probíhat prostřednictvím Monitoru vzdělávání a odborné přípravy a procesu evropského semestru (prostřednictvím revidovaného srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů), v němž se bude sledovat pokrok v dosahování všech dohodnutých cílů na úrovni EU v oblasti vzdělávání dospělých. Monitorování a hodnocení cílů a ukazatelů na úrovni EU by mělo probíhat ve spolupráci se stálou skupinou pro ukazatele a měřítka (SGIB) a v roce 2023 by se mělo přezkoumat.

30. Politika vzdělávání dospělých založená na získávání informací a na faktech: Je nezbytné dále rozvíjet hloubkovou analýzu údajů a výzkum, pokud možno na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni, a to prostřednictvím řady nástrojů a s využitím práce Eurostatu, Eurydice, Cedefop, Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF), Eurofoundu, OECD a dalších organizací. Analýza by měla rovněž zahrnovat sledování zranitelných skupin dospělých a údaje o investicích do vzdělávání a odborné přípravy, pokud možno i na úrovni zaměstnavatelů a místních komunit. Transformace pracovních míst a obrovské úsilí o zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci vyžadují spolehlivé a cílené informace o dovednostech, které umožní zmapovat budoucí potřeby v oblasti dovedností na trhu práce. To podpoří dospělé v jejich celoživotním profesním rozvoji a usnadní přechody na trhu práce i změny ve společnosti.

31. Spolupráce s mezinárodními organizacemi: Je důležité posílit spolupráci s organizacemi, jako jsou OECD (zejména využitím výsledků programu pro mezinárodní hodnocení kompetencí dospělých – PIAAC), OSN (zejména UNESCO a MOP) a Rada Evropy, a rovněž v rámci příslušných regionálních nebo celosvětových iniciativ.

32. Financování: Vzdělávání dospělých je financováno z řady různých nástrojů, které čerpají z různých zdrojů. Vzdělávání dospělých by se mělo pokud možno a tam, kde je to vhodné, a v souladu se zásadou subsidiarity opírat spíše o průběžné a pravidelné financování než o dotace související s projekty nebo programy. Navýšit a zintenzivnit zdroje mohou pomoci přístupy k financování založené na sdílené odpovědnosti veřejných a soukromých zúčastněných stran.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY PŘI ZOHLEDNĚNÍ ZÁSADY SUBSIDIARITY A V SOULADU S VNITROSTÁTNÍ SITUACÍ:

33. zaměřily své úsilí v období 2021–2030 na prioritní oblasti popsané v příloze I, a přispěly tak rovněž k provádění strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) tam, kde je to relevantní, a v souladu se svým vnitrostátním, regionálním a místním kontextem, okolnostmi a právními předpisy,

34. posílily účinnou spolupráci mezi příslušnými ministerstvy, stejně jako se zainteresovanými stranami, jako jsou sociální partneři, podniky, nevládní organizace a organizace občanské společnosti, s cílem zlepšit soudržnost politik v oblasti vzdělávání dospělých a obecnějších socioekonomických politik. Tento mezirezortní přístup a přístup zahrnující více zúčastněných stran lze dále posílit účinnou vnitrostátní, regionální a místní koordinací, která by propojila politiku a praxi,

35. podporovaly vzdělávání dospělých pomocí celoživotního poradenství a profesního rozvoje díky budování partnerství na všech úrovních. V souladu se zásadou zajišťování kvality by mělo být toto poradenství propojeno s informačními činnostmi, validací a zvyšováním povědomí, což by mělo přispívat k provádění doporučení Rady o cestách prohlubování dovedností. Zajistí se tak, aby všichni dospělí měli příležitost rozvíjet své základní dovednosti a klíčové kompetence na základě svých potřeb a dosáhnout úrovně dovedností nezbytné pro dnešní společnost a trh práce,

36. při provádění doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení dosáhly pokroku v zajišťování toho, aby všichni dospěli měli přístup k možnostem validace, které by jim zajistily možnost tzv. druhé šance a pokud možno vedly k úplné či dílčí kvalifikaci,

37. podporovaly rozšiřování vzdělávání dospělých na sekundární a terciární úrovni, a to jak obecné, tak odborné, prostřednictvím flexibilních vzdělávacích drah, jako jsou například večerní kurzy, částečné vzdělávání, distanční a kombinované vzdělávání, a umožnily dospělým studentům a) získat kvalifikaci na úrovni 4 evropského rámce kvalifikací a vyšší; a b) dokončit krátké kurzy, které umožní aktualizaci, rozšíření a prohloubení kompetencí,

38. zvýšily profesní status a podpořily profesionalizaci vyučujících a školitelů dospělých (5) a zlepšily jejich počáteční a průběžné vzdělávání a odbornou přípravu a profesní rozvoj, mimo jiné podporou využívání inovativních přístupů (např. kombinované, on-line, dálkové, hybridní vzdělávání atd.) a zdrojů (infrastruktura a vybavení IKT),

39. ve vhodných případech podporovaly vysoce kvalitní digitalizaci procesů vzdělávání, odborné přípravy a učení zaměřenou na inkluzi na organizační a individuální úrovni. Kromě toho aby podporovaly, vzdělávaly a školily dospělé účastníky vzdělávání, aby ve větší míře a účinněji využívali digitální nástroje, a to s přihlédnutím k digitální propasti a k digitální propasti mezi ženami a muži,

40. usilovaly o vytvoření jednoduchých, pružných a širokých mechanismů pro podniky a jednotlivce s cílem zvýšit povědomí a podpořit změnu myšlení jednotlivců i společnosti, a to na základě koncepce celoživotního učení, která zdůrazňuje potřebu získávat znalosti, dovednosti a kompetence průběžně,

41. usnadňovaly celoživotní učení s cílem podpořit účast dospělých na vzdělávání prostřednictvím různých nástrojů, jako je EPALE – elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě (např. podpora odborníků v oblasti vzdělávání dospělých, včetně pedagogů a školitelů dospělých, poradenských a podpůrných pracovníků, výzkumných pracovníků a akademických pracovníků a tvůrců politik),

42. podporovaly vzdělávací mobilitu dospělých účastníků vzdělávání a pracovníků v oblasti vzdělávání dospělých, jakož i přeshraniční spolupráci, mimo jiné prostřednictvím programu Erasmus+, fondů politiky soudržnosti EU a případně dalších nástrojů,

43. vyvinuly další úsilí k odstranění stávajících překážek a bariér pro všechny druhy učení, včetně záležitostí souvisejících s mobilitou, dostupností, genderovými nerovnostmi, poradenstvím, informováním, službami pro studenty a uznáváním předchozího učení jako součásti studijních výsledků,

44. dále rozvíjely mechanismy zajišťování kvality, např. podporou vnitřního a vnějšího zajišťování kvality, pokud jde o programy, procesy, provádějící organizace, pedagogy a školitele dospělých a poradenskou činnost, a rozvíjely shromažďování údajů, například využíváním informací shromážděných prostřednictvím sledování absolventů.

VYZÝVÁ KOMISI, ABY V SOULADU SE SVÝMI PRAVOMOCEMI A SE ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

45. podporovala členské státy při provádění nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030 a jejích prioritních oblastí popsaných v příloze I, jakož i při jejich možném rozvoji celostních mezirezortních vnitrostátních strategií dovedností,

46. zajistila doplňkovost a soudržnost politických iniciativ EU prováděných v souladu s novým evropským programem pro vzdělávání dospělých do roku 2030,

47. úzce spolupracovala s členskými státy s cílem zajistit, aby byla zavedena flexibilní a účinná struktura řízení, jak je uvedeno v usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030), zejména za účasti pracovní skupiny pro vzdělávání dospělých, sítě národních koordinátorů vzdělávání dospělých, činností vzájemného učení a dalších činností zaměřených na vytváření sítí,

48. podporovala národní koordinátory vzdělávání dospělých financováním jejich činnosti s cílem usnadnit spolupráci mezi členskými státy a s Komisí při provádění nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030,

49. posilovala znalosti o vzdělávání dospělých v Evropě prováděním studií a výzkumu, které jsou důležité pro analýzu otázek vzdělávání dospělých, mimo jiné prostřednictvím sítí Eurydice, Cedefop a ETF a ve spolupráci s dalšími příslušnými sítěmi a institucemi, a to plným využíváním jejich informačních a výzkumných kapacit, aniž by to pro členské státy představovalo další zátěž. Pozornost by měla být rovněž věnována věkové skupině nad 65 let, a to vypracováním srovnávacích materiálů a údajů o jejich účasti na vzdělávání dospělých,

50. rozvíjela a prohlubovala spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako jsou OECD, OSN (zejména UNESCO a MOP) a Rada Evropy, jakož i s příslušnými regionálními nebo celosvětovými iniciativami, například v oblasti západního Balkánu, v rámci Východního partnerství atd.,

51. zajistila finanční prostředky dostupné na evropské úrovni na podporu provádění nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030 prostřednictvím příslušných programů, fondů a nástrojů EU, jako je Erasmus+, Evropský sociální fond plus (ESF+), Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům, Nástroj pro oživení a odolnost, Fond pro spravedlivou transformaci, InvestEU, Nástroj pro technickou podporu atd.,

52. Radě předkládala a pravidelně aktualizovala systematický přehled a plán probíhajících a plánovaných politik, nástrojů spolupráce, nástrojů financování, iniciativ a cílených výzev na úrovni Unie, jako jsou cesty prohlubování dovedností, Erasmus+ a evropský semestr, které přispívají k uskutečnění nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030,

53. podala zprávu o provádění nového evropského programu pro vzdělávání dospělých do roku 2030 jako součásti strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (2021–2030) a vycházela při tom z činnosti národních koordinátorů vzdělávání dospělých, pracovní skupiny pro vzdělávání dospělých, studií a práce výzkumníků,

54. umožnila další rozvoj a provádění platformy EPALE, která podporuje a posiluje odborníky v oblasti vzdělávání dospělých prostřednictvím výměn mezi kolegy, blogových příspěvků, fór, vytváření sítí a poskytování vysoce kvalitních, přesných a relevantních informací o všech aspektech vzdělávání dospělých,

55. podporovala členské státy, a to i prostřednictvím financování, v jejich pravidelném zapojení do výzkumných cyklů s cílem získat srovnatelné údaje o jejich pokroku v oblasti dovedností dospělých (Průzkum dovedností dospělých [PIAAC] prováděný OECD, šetření v oblasti vzdělávání dospělých a šetření pracovních sil).

(1) Dokument EUCO 19/1/17 REV 1.

(2) Viz například tyto publikace: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Vzdělávání dospělých a COVID-19: výzvy a příležitosti) (Pracovní skupina ET2020 pro vzdělávání dospělých, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (Učení a vzdělávání dospělých a COVID-19) (Institut UNESCO pro celoživotní vzdělávání, 2020) a Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Vzdělávání dospělých a COVID-19: O kolik informálního a neformálního učení pracovníci přicházejí?) (OECD, 2021).

(3) Monitor vzdělávání a odborné přípravy 2020. Teaching and learning in a digital age (Výuka a učení v digitálním věku), SWD (2020) 234 final. Zdroj údajů: Eurostat, Šetření pracovních sil v EU (očekává se, že v roce 2022 dojde ke změně metodiky).

(4) Cíle jsou vymezeny jako průměrné hodnoty EU, jichž mají členské státy dosáhnout společně. Komise by při podávání zpráv o pokroku v dosahování těchto cílů, případně i v kontextu evropského semestru, měla zohlednit specifika různých vnitrostátních systémů a podmínek. Členské státy by měly plně využívat možností financování z prostředků Unie v souladu se svými vnitrostátními podmínkami, prioritami a výzvami. Tyto cíle nepředjímají rozhodnutí o tom, jak jsou prováděny unijní nástroje financování v rámci víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a nástroje Next Generation EU.

(5) Pro účely tohoto usnesení je učitelem osoba, které je status učitele (nebo status ekvivalentní) přiznán podle vnitrostátních právních předpisů a postupů; školitelem je pak každý, kdo vykonává jednu nebo více činností spojených s realizací odborné přípravy (ať již teoretické, nebo praktické povahy), a to buď v rámci instituce poskytující vzdělávání či odbornou přípravu, nebo na pracovišti. Zahrnuti jsou učitelé činní ve všeobecném a vysokoškolském vzdělávání, učitelé a školitelé působící v počátečním i dalším odborném vzdělávání a odborné přípravě, jakož i odborníci v oblastech předškolního vzdělávání a péče a vzdělávání dospělých, a to v souladu se závěry Rady o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost (Úř. věst. 193, 9.6.2020, s. 11).