PŘÍLOHA

1. ÚVOD

V Evropské unii existuje více než 300 civilních a vojenských orgánů odpovědných za výkon funkcí pobřežní stráže. Je třeba zajistit úzkou přeshraniční a meziodvětvovou (1) spolupráci a koordinaci mezi těmito orgány, aby se zabránilo zdvojování a nadbytečnosti úsilí a aby se vytvářely synergie.

V EU a v Evropském hospodářském prostoru podporují Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) vnitrostátní orgány při výkonu funkcí pobřežní stráže. Za účelem poskytnutí této podpory na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a případně na mezinárodní úrovni byla v roce 2016 pozměněna zakládající nařízení každé z těchto tří agentur společným článkem o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže (2). Společný článek vymezuje pět oblastí spolupráce takto:

1) „sdílení, slučování a analýza informací, které jsou k dispozici v systémech hlášení lodí a jiných informačních systémech, jež tyto agentury provozují, nebo k nimž mají přístup, v souladu s jejich příslušnými právními základy a aniž je tím dotčeno vlastnictví údajů členskými státy;

2) poskytování služeb v oblasti dohledu a komunikace pomocí nejmodernějších technologií, včetně vesmírné a pozemní infrastruktury a čidel upevněných na jakémkoli typu platformy;

3) vytváření schopnosti zajišťovat příslušnou činnost tvorbou pokynů a doporučení a určování osvědčených postupů, jakož i poskytování odborné přípravy a výměna pracovníků;

4) posílení výměny informací a spolupráce v souvislosti s funkcemi pobřežní stráže, včetně analýzy operativních problémů a nově se objevujících rizik v námořní oblasti;

5) sdílení kapacit prostřednictvím plánování a provádění víceúčelových operací a sdílení prostředků a jiných schopností, a to v takovém rozsahu, v jakém jsou tyto činnosti koordinovány těmito agenturami a prováděny se souhlasem příslušných orgánů dotčených členských států.“

Vypracování „praktické příručky“ o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže bylo rovněž předpokládáno ve společném článku pozměněných zřizovacích nařízení tří agentur, jak je popsáno níže:

„Komise v úzké spolupráci s členskými státy, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost, Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu vypracuje praktickou příručku o evropské spolupráci při výkonu funkcí pobřežní stráže. Tato příručka obsahuje pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro výměnu informací. Komise přijme příručku formou doporučení.“

Praktická příručka poskytuje v jednom dokumentu transparentní souhrn služeb a informací dostupných prostřednictvím těchto tří agentur EU. V souladu s tím může pomoci vytvářet synergie a vyhnout se zdvojování a/nebo nadbytečnému úsilí v rámci spolupráce mezi členskými státy a agenturami.

2. SOUVISLOSTI

Evropská komise vypracovala koncepci příručky nejprve v diskusním dokumentu, který byl představen na první výroční akci evropské pobřežní stráže ve Španělsku v dubnu 2018. Členské státy pak prostřednictvím správních/výkonných rad každé z agentur jmenovaly odborníky s cílem pomoci příručku vypracovat. Souběžně byla zřízena malá meziagenturní pracovní skupina, aby připravila první vydání.

Projekt byl zahájen během úvodního semináře v Lisabonu, který pořádala agentura EMSA dne 29. ledna 2019 a kterého se zúčastnili odborníci z členských států. Před seminářem připravila meziagenturní pracovní skupina diskusní dokument, který Komise schválila, a poté byl rozeslán účastníkům semináře. Členské státy a státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) jmenovaly 43 odborníků, aby se podíleli na postupu vypracování. Komisi na semináři zastupovalo Generální ředitelství pro migraci a vnitřní věci (GŘ HOME), Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE) a Generální ředitelství pro mobilitu a dopravu (GŘ MOVE).

V diskusním dokumentu byly navrženy tři hlavní prvky příručky, a to:

a) katalogy služeb, produktů, kurzů odborné přípravy, pokynů pro osvědčené postupy a příruček pro všechny meziagenturní činnosti podporující funkce pobřežní stráže v členských státech;

b) rámce regionální spolupráce a

c) „informativní přehledy o jednotlivých zemích“ poskytující podrobnosti o struktuře a organizaci funkcí pobřežní stráže.

Tento přístup k obsahu příručky obecně schválili zástupci členských států i Komise. Poskytl základ pro postup vypracování a pokračující dialog s odborníky z členských států.

2.1. Uživatelé

Hlavními konečnými uživateli této příručky jsou vnitrostátní orgány pro každou funkci pobřežní stráže v každém členském státě. Cílem příručky je podpořit vnitrostátní orgány odpovědné za plánování a koordinaci činností, které potřebují vědět a pochopit, jak jsou jejich partneři organizováni a jaké služby a spolupráci poskytují.

2.2. Cíle

Cíle příručky jsou:

a) popsat všechny meziodvětvové služby dostupné prostřednictvím agentur a poskytnout členským státům a agenturám průvodce přístupem k těmto službám;

b) poskytnout přehled možností odborné přípravy, příruček vypracovaných agenturami a způsobů přístupu k nim;

c) poskytnout přehled stávajících mechanismů spolupráce s funkcí pobřežní stráže, které souvisejí s praktickou činností členských států;

d) poskytnout členským státům „informativní přehledy“, které uvádějí vnitrostátní orgány zapojené do funkcí pobřežní stráže, včetně jejich kontaktních míst.

Příručka byla vypracována jako praktický průvodce a zahrnuje odkazy na osvědčené postupy pro koncové uživatele. Nesnaží se obsáhnout všechny dostupné služby, ale jejím cílem je tyto služby popsat a poskytnout členským státům a agenturám vodítko, jak k nim případně přistupovat. Katalogy a informativní přehledy, které příručku doplňují, mohou být průběžně měněny tak, aby odrážely veškeré změny předpisů nebo proměny spolupráce mezi agenturami a členskými státy.

Příručka se zabývá stávajícími činnostmi v oblasti funkcí pobřežní stráže a je pro vnitrostátní orgány členských států vstupním bodem k získání výše uvedených informací. Příručka nemá ovlivňovat právní mandáty/závazky členských států ani agentur a neměla by být používána k prosazování ambiciózních činností zúčastněných stran (tj. není „seznamem přání“ ohledně možných činností).

Na vnitrostátní úrovni se odkazuje na všechny subjekty, včetně těch, které nemusí být zastoupeny v EFCA, EMSA nebo Frontexu, tj. na vojenská loďstva nebo celní orgány.

2.3. Oblast působnosti příručky

Příručka:

a) zahrnuje pět oblastí spolupráce mezi agenturami;

b) se většinou omezuje na meziodvětvová témata;

c) zahrnuje jednoúčelová témata, která mohou spadat do působnosti alespoň dvou agentur (např. námořní dohled);

d) se vztahuje na členské státy EU a státy ESVO;

e) zahrnuje příspěvky členských států v podobě informativních přehledů, včetně určení stávajících mechanismů regionální a mezinárodní spolupráce;

f) zahrnuje všechny subjekty (civilní či vojenské) odpovědné za funkce pobřežní stráže (bude např. zahrnuto vojenské loďstvo členského státu s funkcí pobřežní stráže).

Upozorňujeme, že příručka se nevztahuje na funkce pobřežní stráže, které nespadají do působnosti mandátů agentur.

2.4. Obsah příručky

Příručka doplněná katalogy a informativními přehledy se skládá z níže popsaných prvků.

a) Katalog služeb se zaměřuje na meziagenturní služby, které jsou v současné době k dispozici zúčastněným stranám z členských států a které podporují plnění povinností pobřežní stráže.

b) Katalog odborné přípravy, což je nedílná součást činností agentur v oblasti budování kapacit, zahrnuje všechny kurzy odborné přípravy poskytované těmito třemi agenturami (ve všech námořních oblastech), které jsou v současné době k dispozici zúčastněným stranám z členských států. Tyto kurzy odborné přípravy jsou organizovány buď jednou agenturou, nebo společně dvěma či třemi agenturami.

c) Cílem katalogu pokynů a příruček pro osvědčené postupy je zahrnout všechny pokyny a příručky týkající se osvědčených postupů, které jsou zúčastněným stranám k dispozici prostřednictvím těchto tří agentur. Tyto pokyny a příručky pro osvědčené postupy jsou poskytovány buď jednou agenturou, nebo společně dvěma či třemi agenturami. Kromě toho existuje několik dlouhodobě zavedených ujednání o regionální spolupráci v rámci Evropy i mimo ni, do nichž jsou zapojeny zúčastněné strany z EU. V rámci těchto ujednání byla vypracována řada pokynů a příruček pro osvědčené postupy, které jsou považovány za relevantní pro tuto příručku, a příslušné odkazy byly zahrnuty do katalogu příruček.

d) Oddíl věnovaný regionální/mezinárodní/dvoustranné/mnohostranné spolupráci poskytuje reprezentativní vzorek některých mechanismů koordinace a spolupráce, které existují v Evropě i mimo ni, a to v celém spektru funkcí pobřežní stráže. Vyhrazený oddíl (dostupný prostřednictvím vyhrazené on-line platformy) zachycuje velký počet těchto mechanismů a každý z nich je propojen s informativními přehledy o jednotlivých zemích (viz níže). To umožňuje každé zemi uvést, zda se každého z těchto mechanismů účastní.

e) Cílem informativních přehledů o jednotlivých zemích je zjistit, která organizace je zapojena do konkrétní funkce pobřežní stráže v každé zemi. Šablona pro informativní přehledy byla vypracována po konzultaci s odborníky jmenovanými správními radami agentur a šablony byly poté vyplněny jednotlivými zeměmi.

3. FUNKCE POBŘEŽNÍ STRÁŽE A OBLASTI SPOLUPRÁCE MEZI AGENTURAMI

3.1. Oblast působnosti

Pro účely příručky se funkcemi pobřežní stráže rozumí funkce, na něž tyto tři agentury obecně odkazují. Tento seznam původně vytvořilo Evropské fórum subjektů pobřežní stráže (ECGFF) takto (bez pořadí priority):

a) námořní bezpečnost, včetně řízení plavebního provozu;

b) nehody lodí a námořní služba pomoci;

c) inspekce a kontrola rybolovu;

d) námořní pohraniční kontrola;

e) ochrana mořského prostředí a reakce na jeho ohrožení;

f) prevence a potlačování obchodu s lidmi a pašování a související vymáhání dodržování námořního práva;

g) pátrání a záchrana na moři;

h) námořní monitorování a dohled;

i) námořní celní činnosti;

j) reakce na námořní nehody a havárie;

k) bezpečnost námořní dopravy, lodí a přístavů.

3.2. Spolupráce mezi agenturami

Jako součást balíčku opatření týkajících se Evropské pohraniční a pobřežní stráže, který EU přijala v září 2016, byla změněna zřizovací nařízení všech tří agentur tak, aby zahrnovala spolupráci mezi nimi na podporu vnitrostátních orgánů vykonávajících funkce pobřežní stráže. To bylo provedeno s cílem zvýšit účinnost a účelnost podpory, kterou EFCA, EMSA a Frontex poskytují svým příslušným zúčastněným stranám.

Pozměněná nařízení rovněž poskytují těmto třem agenturám výslovný právní základ, aby spojily síly a racionalizovaly činnosti s cílem zvýšit informovanost o situaci v námořní oblasti a reakci na ni a poskytovat vnitrostátním orgánům, které vykonávají funkce pobřežní stráže, přizpůsobené služby.

Mandát výslovně vymezuje pět oblastí spolupráce, jak je uvedeno v oddíle 1 tohoto dokumentu, avšak spolunormotvůrci ponechali na agenturách, aby definovaly, jak tato spolupráce funguje v praxi, a formalizovaly ji v pracovním ujednání. Toto pracovní ujednání schválila výkonná rada agentury Frontex a správní rady agentur EFCA a EMSA.

Tři agentury následně společně vypracovaly třístranné pracovní ujednání, které schválily jejich příslušné řídící orgány a jež vstoupilo v platnost v březnu 2017 a bylo prodlouženo v březnu 2021. Toto pracovní ujednání předpokládá zřízení řídícího výboru pro řízení spolupráce mezi agenturami v pěti oblastech vymezených spolunormotvůrci.

Řídící výbor každoročně do 1. září schvaluje roční strategický plán provádění třístranného pracovního ujednání. Plán je poté předložen řídícím orgánům agentur EFCA, EMSA a Frontex k přijetí a začlenění do jednotných programových dokumentů všech tří agentur.

Roční strategický plán stanoví priority podle pěti oblastí spolupráce. Slouží jako základ pro roční prováděcí plány, které podrobně vymezují činnosti, které bude každá agentura provádět v rámci spolupráce pobřežní stráže v daném roce.

Kromě toho bylo v roce 2017 dohodnuto, že výroční akci Evropské pobřežní stráže bude organizovat agentura, která v daném období předsedá řídícímu výboru třístranného pracovního ujednání. Cílem výroční akce Evropské pobřežní stráže je konzultovat vnitrostátní orgány s funkcemi pobřežní stráže a další partnery v EU a mezinárodní partnery ohledně spolupráce těchto tří agentur.

3.3. Dohody o úrovni služeb

Mezi těmito třemi agenturami již existuje řada dohod o úrovni služeb (SLA). Tyto dohody se týkají každodenní operační podpory agentur pro funkce pobřežní stráže.

Níže je uveden seznam dohod o úrovni služeb mezi třemi agenturami ke květnu 2020:

a) dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a EMSA, která byla uzavřena v roce 2012 a od té doby je pravidelně obnovována a rozšiřována. V současné době se automaticky každoročně obnovuje a vztahuje se na poskytování specializovaných integrovaných námořních služeb agenturou EMSA agentuře EFCA a na mechanismy pro plavidla najatá agenturou EMSA, která mají být použita pro činnosti agentury EFCA. Agentuře EFCA umožňuje rovněž využívat systém dálkově řízeného letadla (RPAS) agentury EMSA pro monitorování a kontrolu rybolovu a pro spolupráci v oblasti zasahování při znečištění;

b) dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EMSA a Frontex, která byla zřízena v roce 2013 a od té doby byla pravidelně obnovována a rozšiřována. V současné době platí na dobu neurčitou a zahrnuje poskytování specializovaných námořních služeb agenturou EMSA pro agenturu Frontex na podporu Evropského systému ostrahy hranic (systému EUROSUR) a mechanismu, který agentuře Frontex umožňuje využívat systém dálkově řízeného letadla (RPAS) agentury EMSA pro činnosti ochrany hranic;

c) dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a Frontex pro poskytování služeb na podporu činností agentury EFCA, včetně služeb dohledu ze vzduchu a nasazení pobřežních hlídkových plavidel. Dohoda se každoročně automaticky obnovuje;

d) dohoda o úrovni služeb mezi agenturami EFCA a Frontex pro poskytování služeb pro ostrahu hranic v rámci systému EUROSUR. Dohoda se každoročně automaticky obnovuje a je pravidelně aktualizována a měněna.

4. KATALOG SLUŽEB

Katalog služeb obsahuje seznam služeb, které jsou členským státům a dotyčným třem agenturám k dispozici a na jejichž poskytování se podílí dvě či více agentur.

Vzhledem k tomu, že funkce pobřežní stráže zahrnují opatření „založená na mimořádných událostech“ (3) a/nebo opatření „založená na monitorování“, (4) rozvíjejí tyto tři agentury služby na podporu uvedených opatření.

Seznam služeb s informacemi o tom, kdo má k těmto službám přístup, a podrobnostmi o tom, jak k nim přistupovat, je uveden na doprovodné online platformě. Popis hlavních souborů údajů používaných při poskytování těchto služeb lze souběžně nalézt níže.

Služba může být složena z řady souborů údajů, souvisejících databází, platforem a nástrojů. Může kombinovat procesy zahrnující shromažďování, správu, využívání a vizualizaci údajů.

4.1. Polohy a charakteristické znaky plavidel a související údaje

K poskytování těchto služeb se používá řada zdrojů údajů. Služby EMSA jsou například založeny na pokročilém zpracování údajů s využitím údajů dostupných buď přímo prostřednictvím námořních aplikací agentury, nebo z externích zdrojů. V závislosti na uživateli mohou být různé kombinace údajů přenášeny přímo do vnitrostátních systémů, prezentovány v uživatelsky vstřícném grafickém rozhraní a k dispozici na mobilních zařízeních. Údaje jsou distribuovány v souladu se stanovenými přístupovými právy.

Mezi hlavní zdroje údajů patří mimo jiné:

a) Pozemní systém automatické identifikace Pozemní systém automatické identifikace je námořní vysílací systém, který přenáší signály s velmi vysokou rádiovou frekvencí. Lodě zasílají zprávy s údaji o své identifikaci, poloze a kurzu, jakož i s informacemi o svém nákladu. V Evropě probíhá výměna zpráv AIS prostřednictvím systému SafeSeaNet.

b) Systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) Systém Unie pro výměnu informací na moři (5) je meziodvětvový a přeshraniční systém pro sdílení a výměnu informací, který poskytuje integrované námořní služby pro účely námořní bezpečnosti, bezpečností v přístavech a na moři, ochrany mořského prostředí a účinnosti námořní dopravy a přepravy, jakož i situační orientace na moři a námořního dohledu; systém propojuje námořní orgány z celé Evropy prostřednictvím sítě pro výměnu námořních informací. Systém SafeSeaNet zahrnuje informace o plavidlech ze systému automatické identifikace (AIS) a z povinných systémů podávání hlášení, údaje o zastávkách v přístavech, nebezpečných a znečišťujících věcech, bezpečnosti, odpadech a zbytcích lodního nákladu a informace o mimořádných událostech souvisejících s bezpečností. Agentura EMSA odpovídá za vývoj, provoz a údržbu centrálního systému SafeSeaNet a spolupracuje s uživateli na provozním základě.

c) Družicový systém automatické identifikace Hlášení polohy AIS mohou přijímat také družice. Výměna informací AIS přes družici prostřednictvím komerčních poskytovatelů zvýšila zeměpisné pokrytí, v němž mohou být lodě sledovány; v takovém případě jsou údaje poskytovány za méně než jednu hodinu. Satelitní údaje AIS dostupné prostřednictvím agentury EMSA a sdílené s agenturami EFCA a Frontex mají globální pokrytí.

d) Identifikace a sledování plavidel na velké vzdálenosti Identifikace a sledování plavidel na velké vzdálenosti (LRIT) je celosvětový systém identifikace a sledování lodí založený na družicové komunikaci. Podle předpisů Mezinárodní námořní organizace (IMO) zasílají osobní lodě, nákladní lodě (o hrubé prostornosti 300 tun a více) a mobilní vrtné jednotky na moři na mezinárodních plavbách povinná hlášení polohy jednou za 6 hodin. Agentura EMSA provozuje kooperativní datové centrum LRIT, jehož prostřednictvím mají uživatelé ze „zúčastněných zemí kooperativního datového centra EU LRIT“ přístup k informacím LRIT o lodích plujících pod jejich vlajkou po celém světě. Členské státy dostávají povinná hlášení polohy zdarma, protože související náklady hradí z rozpočtu EU agentura EMSA. Existuje dohoda, podle níž se členské státy mohou rozhodnout, že budou bezplatně sdílet údaje o lodích plujících pod jejich vlajkou s ostatními členskými státy. Kromě toho mohou uživatelé ze „zúčastněných zemí kooperativního datového centra EU LRIT“ obdržet na požádání, avšak za úhradu nákladů, údaje týkající se plavidel plujících pod kteroukoli vlajkou směřujících do vod EU nebo do vzdálenosti 1 000 námořních mil od těchto vod.

e) Centrální referenční námořní databáze agentury EMSA Agentura EMSA spravuje četné centrální námořní databáze. Zvláštnímu aktuálnímu zájmu (také ve vztahu k evropskému prostředí jednotného námořního portálu, EMSWe) se těší centrální databáze organizací, centrální databáze nebezpečného zboží a centrální databáze lodí. Centrální databáze organizací uchovává informace týkající se veřejných organizací, jako jsou místní a vnitrostátní orgány zapojené do ekosystému SafeSeaNet. Původním účelem centrální databáze organizací bylo sloužit jako databáze pobřežní infrastruktury pro sledování provozu (STMID), která zjednodušuje a usnadňuje sdílení informací o orgánech a pobřežních stanicích, které byly určeny členskými státy podle článku 22 směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel. Centrální databáze lodí může být použita ke křížové kontrole údajů o totožnosti lodí (IMO, MMSI, název, volací značka a vlajka) uložených ve vnitrostátních databázích lodí nebo obdržených od oznamujících stran. Údaje o lodi (např. prostornost, délka, šířka) jsou rovněž k dispozici, pokud tyto údaje poskytnou příslušné zúčastněné strany. Centrální databáze lodí je provozována agenturou EMSA a poskytuje společnou službu interním uživatelům agentury EMSA a všem členským státům. Hlavním cílem centrální databáze nebezpečného zboží je zvýšit kvalitu podávání zpráv o nebezpečných a znečišťujících věcech v systému SafeSeaNet. Obsahuje úplný seznam všech nebezpečných a znečišťujících věcí, které musí být oznámeny podle směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, ve znění pozdějších předpisů (6). Poskytuje rovněž přístup k databázi námořních chemických informačních listů o souvisejících nebezpečích a rizicích nebezpečných a znečišťujících produktů. Centrální databáze nebezpečného zboží je přístupná orgánům členských států, průmyslu a široké veřejnosti.

f) Údaje a informace specifické pro rybolov V rámci plánů společného nasazení a v rámci mezinárodních závazků obdrží agentura EFCA od příslušných orgánů členských států a mezinárodních organizací řadu údajů a služeb týkajících se rybolovu. — Systém sledování plavidel Systém sledování plavidel (VMS) je systém satelitního sledování, který v pravidelných intervalech poskytuje orgánům státu vlajky příslušným pro oblast rybolovu údaje o poloze, kurzu a rychlosti rybářských plavidel. V EU je používání tohoto systému povinné pro rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo větší (7). Rybářská plavidla jsou vybavena terminálem odolným proti nedovolené manipulaci na palubě. Tento terminál přijímá prostřednictvím družice údaje o poloze globálních družicových navigačních systémů a poté vysílá prostřednictvím družice údaje VMS, obvykle každou hodinu nebo dvě (maximálně), do pozemní pozemské stanice za účelem dalšího přenosu do příslušného střediska pro sledování rybolovu. Systém je navržen tak, aby fungoval plně automatickým způsobem bez potřeby jakéhokoli ručního zadávání. Systém sledování plavidel se používá pro kontrolu polohy rybářského plavidla v téměř reálném čase i jeho historických poloh, aby bylo dosaženo souladu se záznamy úlovků, na podporu provádění právních předpisů o nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných činnostech a na pomoc funkcím pobřežní stráže. V rámci plánu společného nasazení obdrží agentura EFCA údaje VMS od všech členských států EU zapojených do každého plánu společného nasazení. Členské státy zasílají agentuře EFCA rovněž údaje VMS, které obdržely od plavidel třetích zemí s oprávněním k rybolovu v jejich vodách. Jelikož agentura EFCA koordinuje též plány společného nasazení v mezinárodních vodách, zasílají organizace pro řízení rybolovu do systému sledování plavidel agentury EFCA údaje od rybářských plavidel třetích zemí působících v těchto oblastech. — Elektronický systém hlášení Pro automatickou výměnu údajů o rybolovné činnosti se používá elektronický systém hlášení. Tyto údaje hlásí rybářská plavidla vnitrostátním orgánům státu vlajky a vyměňují se prostřednictvím elektronického systému hlášení za použití standardního formátu a protokolu mezi státem vlajky a jinými stranami (pobřežní stát, kontrolní stát, agentura EFCA). Elektronický systém hlášení se používá pro lodní deníky rybolovu EU (včetně prohlášení o úlovcích a prohlášení o vykládce atd.) a agentura EFCA získává údaje pro předem stanovený seznam plavidel.

4.2. Zdroje založené na pozorování Země

a) Služba námořního dohledu programu Copernicus

b) Satelitní snímky radaru se syntetickou aperturou (SAR) Senzory SAR používají mikrovlnné frekvence k získání měření zpětného rozptylu od detekovaného povrchu níže (moře nebo země). Snímky lze získat bez ohledu na povětrnostní podmínky a oblačnost a to kdykoli, ve dne i v noci. Snímky SAR oceánu do značné míry závisí na nerovnosti povrchu způsobené namáháním větrem na moři. Změřením výšky vln zobrazují výsledné snímky prvky, které vyvstávají proti pozadí; například plavidla a jiné uměle vytvořené struktury se zobrazují jako jasné skvrny, zatímco úniky ropy nebo oblasti s velmi slabým větrem se jeví jako tmavé tvary.

c) Optické satelitní snímky Optické snímky mohou poskytnout velké množství informací v různých spektrálních pásmech. Díky kombinaci červeno-zeleno-modrých frekvencí (RGB) a vyššího kontrastu poskytují snadnější interpretaci snímku a identifikaci objektu, i když s velmi vysokou závislostí na slunečním světle a povětrnostních podmínkách. Optické senzory nemohou zachycovat snímky v noci ani při vysoké oblačnosti.

d) Služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus (8)

e) Oceánografické satelitní produkty Některé družice Sentinel se věnují pozorování oceánů pomocí nástrojů, jako jsou výškoměry, radiometry a optické přístroje s vyhrazenými spektrálními pásmy. Tyto tři typy senzorů (na palubě např. družic Sentinel3, Sentinel6) poskytují referenční pozorování za účelem odvození veškerých informací o stavu oceánů a fyzikálních vlastnostech, které umožňují poskytovat předpovědi stavu oceánů: proudy, vlny, hladina moře, ledová pokrývka na moři, teplota, slanost. V kombinaci s mnoha zdroji optických snímků poskytují rovněž pozorování biogeochemického obsahu na moři (včetně souvisejících předpovědí).

4.3. Zdroje založené na leteckých platformách

a) Systémy dálkově řízeného letadla Služby systémů dálkově řízeného letadla pomáhají při operacích námořního dohledu a podporují orgány zapojené do funkcí pobřežní stráže prováděných členskými státy a agenturami EU, jako jsou: — zjišťování znečištění moří a sledování emisí, — odhalování nezákonného rybolovu, boj proti nedovolenému obchodu s drogami a nelegálnímu přistěhovalectví, — podpora zásahových akcí při znečištění moře, — pátrací a záchranné operace, — podpora činností prosazování práva. Systémy dálkově řízeného letadla (RPAS), které se používají jako doplňkový nástroj v celkovém řetězci dohledu, jsou schopny létat po dlouhou dobu (více než 10 hodin v závislosti na systému). To umožňuje sledování velkých ploch a RPAS mohou v případě potřeby zůstat „na místě“, a to jak ve dne, tak v noci. Stávající portfolio RPAS agentury EMSA zahrnuje systémy se svislým vzletem a přistáním (VTOL), jakož i RPAS s pevnými křídly, z nichž některé využívají družicové komunikace k umožnění provozu mimo rádiový dosah. Systémy VTOL RPAS jsou zvláště užitečné pro kontrolu rybolovu, monitorování emisí lodí (za použití „čichačů“ (analyzátorů plynů) ve smogové vlečce lodi) a pro zásahové akce proti znečišťování. RPAS mohou v závislosti na své maximální hmotnosti užitečného zatížení přenášet řadu senzorů, jako jsou optické a/nebo infračervené videokamery pro denní a noční dohled, senzory infračerveného záření a/nebo radarové senzory pro detekci lodí a ropných skvrn. Živé obrazové toky a údaje shromážděné prostřednictvím RPAS jsou distribuovány prostřednictvím webového datového centra RPAS, které umožňuje přístup z práce a/nebo na vzdálených místech. Údaje jsou sloučeny s námořní situací, která je již k dispozici prostřednictvím integrace dalších služeb námořního dohledu.

b) Zdroje z letadel s posádkou Služby letadel s posádkou umožňují mimo jiné sledování „předhraničních“ oblastí zájmu v reálném čase, přičemž údaje ze sledování jsou žadatelům zpřístupněny okamžitě během operace. Obrazové a informační toky v reálném čase poskytují senzory instalované na letecké platformě a předávají je přímo monitorovací místnosti a partnerským koordinačním centrům v EU. Hlavním cílem je podpořit vnitrostátní orgány členských států a zemí přidružených k Schengenu, které jsou zapojeny do funkcí pobřežní stráže, agentury a subjekty EU při monitorování a dohledu v rámci konkrétní oblasti zájmu se zaměřením na „předhraniční oblast“ EU. Víceúčelový dohled ze vzduchu podporuje uživatele, kteří jsou zapojeni do: — činností námořního dohledu souvisejících s funkcemi pobřežní stráže, — detekce člunů v nouzi, zahájení pátracích a záchranných operací a dalších příspěvků vnitrostátním pátracím a záchranným orgánům na jejich žádost, — boje proti nedovolené migraci a přeshraniční trestné činnosti. Agentury Frontex a EFCA poskytují tyto služby prostřednictvím společné interinstitucionální rámcové smlouvy.

4.4. Další hlavní zdroje údajů

a) Meteorologické a oceánografické údaje Je k dispozici řada meteorologických a oceánografických údajů, které byly začleněny do systémů agentury EMSA. Soubory údajů jsou popsány níže. — Evropská námořní síť pro pozorování a sběr dat (EMODNet) (9) poskytuje přístup k údajům z více než 1 500 platforem in situ. Informace jsou geolokalizovány a rozděleny podle typu platformy. — Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) (10) poskytuje přístup k meteorologickým družicím snímajícím oceány v hrubém rozlišení, ale v reálném čase, konkrétně pro služby předpovídání počasí a monitorování mořského povrchu. — Služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus (CMEMS) přijímá údaje z družice, o počasí a in situ za účelem poskytování provozních předpovědních služeb oceánů pro „modrý oceán“ (teplota, proudy, hladina moře, vítr, vlny), „bílý oceán“ (více než 10 parametrů mořského ledu včetně koncentrace, tloušťky, unášení a ledovců) a „zelený oceán“ (např. chlorofyl, plankton, optické vlastnosti, živiny, látky související s uhlíkem a chemický obsah jako železo, fosfáty a dusičnany). — Služba monitorování atmosféry programu Copernicus (ECAMS) (11) poskytuje předpovědi o obsahu těchto látek v jejích různých vrstvách atmosféry: — oxid siřičitý, — oxid dusičitý, — oxid uhličitý.

b) Další informace o lodi a plavbě Členské státy si rovněž vyměňují další údaje (o lodích, plavbách, inspekcích a další související informace) prostřednictvím systémů agentury EMSA. To zahrnuje mimo jiné: inspekční údaje a výstražná upozornění týkající se mezinárodních předpisů nebo předpisů EU (THETIS, THETIS-EU); zprávy o vyšetřování nehod (EMCIP); údaje o vydávání průkazů způsobilosti námořníků (STCW-IS); schválení lodní výstroje (MarED); oznámení o připlutí do přístavu a vyplutí z něj, přepravě nebezpečného zboží a zprávy o incidentech (SafeSeaNet).

4.5. Nástroje pro analýzu údajů a vizualizace

Jak již bylo uvedeno výše, je třeba využívat a vizualizovat údaje a přidružené databáze. Některé související nástroje a platformy jsou uvedeny níže.

a) Algoritmy automatizovaného sledování chování / služba detekce anomálií Automatizovaná sledování chování jsou nástroje založené na algoritmech, které analyzují polohu lodí s cílem zjistit konkrétní chování lodě a upozornit příslušného provozovatele. Doposud bylo vyvinuto více než 20 algoritmů, včetně algoritmů pro vplutí do oblasti zájmu, setkání dvou lodí na moři a loď blížící se k pobřeží. Všechna automatizovaná sledování chování může vybrat a konfigurovat přímo uživatel; provozovatelé jsou automaticky upozorněni v reálném čase e-mailem nebo prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet (SEG). Algoritmy automatizovaného sledování chování využívá stále větší počet členských států a subjektů EU v různých provozních souvislostech, jako je kontrola rybolovu, ochrana hranic, zabezpečení, bezpečnost námořní dopravy, ochrana pobřeží a ochrana životního prostředí. Algoritmy automatizovaného sledování chování jsou členským státům a agentuře EFCA k dispozici prostřednictvím integrovaných námořních služeb agentury EMSA. Přidruženou platformou je „SEG“. Algoritmy jsou poskytovány rovněž agentuře Frontex na základě výměny mezi systémy prostřednictvím aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA). Na platformě agentury Frontex jsou známé jako služba detekce anomálií.

b) Produkty pozorování Země s přidanou hodnotou Produkty s přidanou hodnotou pomáhají uživatelům získávat zvláště cenné informace ze základních snímků, což orgánům umožňuje provádět rychleji a účinněji analýzu objektů, vlastností nebo činností na moři na vyšší úrovni. Produkty s přidanou hodnotou mohou být poskytovány buď jako vrstva nad původním produktem satelitního snímku, nebo jako samostatná vrstva informací, například vektorová vrstva, nebo jako předpověď nebo opakovaná analýza / předvídání změn klimatu. Mezi produkty s přidanou hodnotou, které jsou v současné době nabízeny uživatelům, patří: — detekce plavidel, — rozlišení parametrů, — zjišťování činnosti, — odhalování úniků ropy, — informace o větru a vlnách. Tyto produkty pozorování Země s přidanou hodnotou jsou dostupné členským státům a agentuře EFCA prostřednictvím integrovaných námořních služeb agentury EMSA. Mohou být v místě použití pro členské státy a agenturu EFCA bezplatné, neboť finanční prostředky mohou být pokryty službou námořního dohledu programu Copernicus za pomoci služby monitorování mořského prostředí programu Copernicus (12). Mohou být vizualizovány prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet a mohou být rovněž poskytnuty agentuře Frontex na základě výměny mezi systémy prostřednictvím aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA). Na platformě agentury Frontex jsou známy jako služba detekce plavidel a služba zjišťování činnosti.

c) Korelace plavidel z pozorování Země Detekce plavidel odvozené ze snímků SAR a optických snímků jsou korelované s údaji o plavidle (např. AIS, LRIT a VMS). To může poskytnout přehled o tom, která plavidla se ohlašují v dané oblasti, a která nikoli. Tyto informace jsou zobrazeny ve dvou vektorových vrstvách: — služba detekce plavidel korelovaná s informacemi o hlášení plavidel (plavidlo zjištěné družicí může být spárováno s informacemi o hlášení plavidel, a tudíž identifikováno) a — služba detekce plavidel nekorelovaná s informacemi o hlášení plavidel (plavidlo zjištěné družicí nemůže být spárováno s informacemi o hlášení plavidel, a proto není identifikace plavidla možná). Uživatelé obdrží pouze korelace informací o hlášení plavidel, k nimž jim byla udělena příslušná přístupová práva.

4.6. Jiné námořní informační platformy

Agentury vyvinuly různé informační platformy vycházející jejich mandátů a z potřeb jejich specifických skupin uživatelů. Tyto platformy integrují podle potřeb a přístupových práv některé z výše popsaných údajů a nástrojů. Hlavními platformami jsou:

a) Evropská agentura pro kontrolu rybolovu: Integrované námořní služby agentury EFCA poskytují integrovaný přehled námořní informovanosti, který je speciálně přizpůsoben pro kontrolu rybolovu a jenž podporuje činnosti členských států v oblasti kontroly rybolovu. Je vytvářen a rozvíjen prostřednictvím grafického uživatelského rozhraní systému SafeSeaNet vyvinutého agenturou EMSA. Integrované námořní služby agentury EFCA jsou schopny integrovat a v reálném čase propojit soubory údajů o poloze shromažďované prostřednictvím kanálů, jako jsou VMS, pozemní AIS a satelitní AIS, jakož i zprávy LRIT a VDS a satelitní snímky poskytované prostřednictvím služby námořního dohledu programu Copernicus. Aplikace zahrnuje širokou škálu funkcí a souborů referenčních údajů a může řešit zvláštní úkoly v oblasti kontroly rybolovu. Tyto úkoly sahají od sledování rybolovných činností ve vodách EU a regionálních organizací pro řízení rybolovu až po poskytnutí důvěryhodného zdroje celosvětových historických informací o pohybu plavidel (neomezených na rybářská plavidla) pro ověřování osvědčení o úlovku NNN (nařízení o rybolovu NNN (13)). Kromě toho začlenění specifických informací týkajících se rybolovu o námořních hranicích a rybolovných oblastech a – což je důležitější – o konkrétních atributech rybolovných činností rybářských plavidel, jako jsou typy plavidel Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), typy lovných zařízení, vnější označení a informace o oprávnění k rybolovu rejstříku rybářského loďstva Unie, umožňuje pokročilé funkce filtrování a vyhledávání. Mezi četné funkce patří: — Inteligentní vyhledávání a pokročilé vyhledávání: Inteligentní vyhledávání plavidel v reálném čase za použití různých identifikátorů. Pokročilé vyhledávání na širším souboru atributů (tj. druh lovného zařízení, ID Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) umožňující přístup k historickým polohám. — Jednotlivé a vícečetné sledování: Sledování v reálném čase a/nebo historická sledování lze provádět pro jedno nebo více plavidel. Údaje o poloze s vysokou četností a schopnost propojit různé zdroje údajů o poloze umožňují komplexní sledování činnosti (tj. překládky a rybolovných činností, sledování přístupu). — Automatizované sledování chování: Výstražná upozornění automatizovaného sledování chování vycházejí ze specifických algoritmů definovaných podle provozních potřeb. Algoritmy automatizovaného sledování chování jsou obzvláště užitečné pro odhalování plavidel vplouvajících do uzavřených oblastí nebo určitých chování (např. překládky). — Export a nahrávání: Výsledky dotazů, jako je sledování, vyhledávání plavidel a výstražných upozornění automatizovaného sledování chování, lze exportovat v různých formátech. Soubory údajů o poloze a oblasti plavidel lze importovat a propojit s existujícími plavidly.

b) Evropská agentura pro námořní bezpečnost: Grafické uživatelské rozhraní systému SafeSeaNet je pro většinu skupin uživatelů hlavní platformou pro vizualizaci systému SafeSeaNet a integrovaných námořních služeb, včetně automatizovaného sledování chování. Integrované námořní služby jsou přístupné prostřednictvím on-line grafického uživatelského rozhraní SEG, které je k dispozici na stolních počítačích, přenosných počítačích a mobilních zařízeních (prostřednictvím aplikace IMS). Tyto služby jsou rovněž k dispozici na rozhraních mezi systémy, která uživatelům umožňují prohlížet integrovaná data v jejich vlastních systémech a přijímat upozornění pro konkrétní předem určené případy dohledu. — Platforma SEG: Platforma SEG integruje a kombinuje mnoho různých typů údajů, včetně údajů poskytnutých koncovým uživatelem, s cílem poskytnout co nejucelenější a nejaktuálnější námořní situaci. To nabízí individualizovanou službu uzpůsobenou konkrétně potřebám uživatele a údaje lze snadno a selektivně sdílet na základě souboru jedinečných schopností. — Zdroje údajů: Údaje se získávají z/ze: systémů sledování polohy plavidel (pozemní AIS, LRIT a VMS); globálního toku satelitního AIS; satelitních snímků pozorování Země a souvisejících produktů; vylepšené funkce pátrání a záchrany (E-SARSURPIC); dalších informací o lodi a plavbě (nebezpečné zboží, přístav, odpad, informace související s bezpečností a incidenty); plavebních map; a meteorologických a oceánografických údajů. Další podrobnosti viz oddíly 4.1, 4.2 a 4.3. — Údaje sloužící různým funkcím: Integrované námořní služby jsou nabízeny všem námořním orgánům a reagují na potřeby uživatelů z široké škály různých funkcí. Uživatelé mohou sdílet relevantní a funkčně specifické informace s jinými vnitrostátními, regionálními a mezinárodními orgány pro námořní mise. — Údaje od uživatelů: Uživatelé mohou rovněž poskytnout své vlastní údaje, které mohou být korelovány s jinými údaji a poté zaslány zpět jim a těm, s nimiž se rozhodnou je sdílet. — Dosah a zeměpisné pokrytí: Různé úrovně podrobností lze sdílet v různých zeměpisných měřítkách (vnitrostátním, regionálním a mezinárodním). Uživatelé se mohou rozhodnout, že obdrží obecný přehled nebo konkrétní údaje týkající se oblastí, které jsou pro ně nejzajímavější. Mohou rovněž vyhledávat konkrétní dobu v minulosti, a to až 36 měsíců zpětně. — Správa přístupových práv: Zásady pro distribuci stanoví vlastníci údajů a informací v souladu se složitým prostředím správy přístupových práv. — Automatizované sledování chování: Systém automatizovaného sledování chování založený na algoritmech analyzuje polohu lodí s cílem zjistit abnormální a specifické chování plavidla. Uživatelé jsou upozorněni automaticky a v reálném čase, pokud jsou zjištěny určité vzorce chování. Hlavní platformou pro řízení produktů pozorování Země je kromě toho datové centrum pozorování Země. Hlavní platformou pro provozní údaje systému dálkově řízeného letadla (RPAS) je datové centrum RPAS.

c) Agentura Frontex: — Evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR): Podle nařízení (EU) 2019/1896 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži je Evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) rámcem pro výměnu informací a spolupráci mezi útvary Evropské pohraniční a pobřežní stráže při plnění úkolů správy hranic. Obsahuje několik prvků, mimo jiné různé služby fúze dat systému EUROSUR, které přispívají k sestavování evropského situačního obrazu a podporují členské státy při vymezování jejich vnitrostátních situačních obrazů. Vycházejí ze společného používání nástrojů ostrahy a spolupráce mezi agenturami na úrovni EU, včetně poskytování bezpečnostních služeb programu Copernicus (služby ostrahy hranic programu Copernicus). Služby fúze dat systému EUROSUR shromažďují údaje z různých zdrojů a platforem údajů a propojují je do individualizovaných informačních služeb souvisejících s evropskou integrovanou správou hranic. Tyto služby jsou pak poskytovány orgánům a dalším partnerům v členských státech EU a v zemích přidružených k Schengenu. — Aplikace pro podávání zpráv o společných operacích (JORA): V rámci systému EUROSUR se aplikace pro podávání zpráv o společných operacích používá k řízení toků údajů a k výměně citlivých a jiných než citlivých neutajovaných údajů mezi agenturou Frontex a jejími interními a externími zúčastněnými stranami. Agentura Frontex zavedla aplikaci JORA jako webové řešení pro výměnu operativních informací v lednu 2011 a od té doby je neustále vyvíjena, přičemž v průběhu let byly postupně zaváděny nové funkce. Nyní se jedná o nejmodernější řešení pro výměnu informací, včetně provozních statistik a osobních údajů, které poskytuje uživatelům systému různé služby fúze dat systému EUROSUR. Prostřednictvím aplikace JORA bylo shromážděno více než půl milionu zpráv, které významně přispívají k evropskému situačnímu obrazu.

5. KATALOG BUDOVÁNÍ KAPACIT A ODBORNÉ PŘÍPRAVY

5.1. Budování kapacit a odborná příprava

Společné, standardizované a srovnatelné programy budování kapacit a odborné přípravy mají zásadní význam pro účinnou a účelnou spolupráci pobřežní stráže. S cílem začít řešit problémy související se vzděláváním a odbornou přípravou v této oblasti financovalo Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov v letech 2015 až 2019 projekt pro akademie pobřežní stráže (14) (projekt Evropské sítě akademií funkcí pobřežní stráže – síť ECGFA).

Hlavním cílem tohoto projektu bylo posílit spolupráci v oblasti vzdělávání pro funkce pobřežní stráže, usnadnit interoperabilitu a spolupráci mezi různými subjekty, které tyto funkce provádí, a posílit soudržnost a účinnost těchto činností. Projekt zahrnoval výměnný program (včetně výměnného programu úředníků na pracovišti a programu kurzů odborné přípravy pro jiné orgány), vypracování odvětvového rámce kvalifikací a vytvoření specializovaného portálu.

Cílem odvětvového rámce kvalifikací je poskytnout akademiím pobřežní stráže prostředky ke srovnávání kvalifikací. Jedná se o dobrovolný rámec pro popis toho, co by držitelé různých kvalifikací měli znát, chápat a být schopni provádět na určitých úrovních za účelem plnění úkolů souvisejících s funkcemi pobřežní stráže (15). Odvětvový rámec kvalifikací by proto mohl sloužit jako základ pro rozvoj programů vzdělávání a budování kapacit pro akademie pobřežní stráže v oblasti spolupráce pobřežních stráží a společných operací. Odvětvový rámec kvalifikací je k dispozici na portálu odborné přípravy evropských orgánů pobřežní stráže (16).

Vzhledem k tomu, že budování kapacit a odborná příprava jsou jednou z pěti oblastí spolupráce pobřežní stráže, začleňují tyto tři agentury příslušné výstupy a výsledky projektu do svého stávajícího rámce spolupráce.

5.2. Katalog odborné přípravy

Hlavním účelem katalogu odborné přípravy je poskytnout seznam všech kurzů odborné přípravy, které v současné době tyto tři agentury pořádají. Na žádost členských států uvádí katalog všechny dostupné kurzy, a nikoli pouze ty, na kterých se podílí dvě nebo více agentur. V příslušných případech seznamy rovněž uvádějí příslušnou oblast spolupráce pro daný kurz odborné přípravy.

Stručný přehled pomáhá uživatelům zjistit, zda se dostupný kurz vztahuje na jejich potřeby. Tento přehled může zahrnovat jeden nebo více z uvedených prvků:

— zaměření kurzu,

— cíle kurzu a

— cílová skupina kurzu.

Katalog (dostupný prostřednictvím specializované online platformy) je rozdělen mezi kurzy odborné přípravy poskytované osobně a kurzy poskytované prostřednictvím jedné ze vzdělávacích platforem agentur pro elektronické učení (17). Na začátku každého oddílu katalogu jsou uvedeny vhodné internetové odkazy, kde mohou uživatelé prozkoumat další podrobnosti o každém z uvedených kurzů, včetně podrobností o tom, jak získat přístup k těmto kurzům / jak o ně zažádat (18). Další informace lze získat rovněž kontaktováním příslušné agentury prostřednictvím uvedené e-mailové adresy.

Řada kurzů odborné přípravy byla vyvinuta dvěma, nebo dokonce všemi třemi agenturami, a může při poskytování kurzů zahrnovat zajištění školitelů a/nebo zařízení z každé z agentur. Předpokládá se rovněž, že časem budou vypracovány další společné kurzy odborné přípravy, které doplní kurzy již poskytované.

Jak je uvedeno výše, další podrobnosti o všech těchto kurzech jsou uvedeny v Katalogu odborné přípravy a budou k dispozici na internetové platformě.

6. KATALOG POKYNŮ A PŘÍRUČEK PRO OSVĚDČENÉ POSTUPY

Cílem katalogu pokynů a příruček pro osvědčené postupy je sestavit úplný seznam všech takových dokumentů, které jsou k dispozici v rámci tří agentur, nejen těch, které se týkají dvou nebo více agentur, a pokynů, které jsou k dispozici na fórech pro spolupráci pobřežní stráže. Katalog poskytuje uživatelům příručky stručný přehled každého dokumentu.

V tomto ohledu by mohl být relevantní konceptuální model multifunkčních námořních operací vyvinutý Evropským fórem subjektů pobřežní stráže pro sdílení kapacit, plánování a provádění víceúčelových operací a pro sdílení prostředků a jiných schopností v míře, ve které jsou tyto činnosti koordinovány příslušnými agenturami a schváleny příslušnými orgány dotčených členských států.

Katalog, který spravuje agentura EFCA v úzké spolupráci s ostatními dvěma agenturami a Komisí, bude k dispozici na online platformě a bude obsahovat internetový odkaz, kde lze získat přístup k dalším podrobnostem.

7. REGIONÁLNÍ/MEZINÁRODNÍ/DVOUSTRANNÁ/MNOHOSTRANNÁ SPOLUPRÁCE

V celé Evropě existuje mnoho dlouholetých regionálních/mezinárodních/dvoustranných/mnohostranných dohod o spolupráci a/nebo mechanismů vztahujících se na širokou škálu otázek souvisejících s mořem. Většina těchto dohod se týká některých aspektů funkcí pobřežní stráže a mnohé z nich přesahují hranice EU a mohou se týkat řady třetích zemí. Existuje také široká škála spíše místních dohod a mechanismů mezi sousedními zeměmi na dvoustranném nebo mnohostranném základě.

Právní základ, oblast působnosti, složitost, povinnosti, sankce atd. související se všemi těmito mechanismy se značně liší. Některé z nich možná mají silný právní základ s jasně definovanými povinnostmi a omezeným počtem smluvních stran. Jiné mechanismy jsou možná dobrovolné, pokud jde o účast, nezávazné, pokud jde o povinnosti, a otevřené široké skupině zúčastněných stran. Cílem příručky není kategorizovat mechanismy ani vyčíslit případné povinnosti účastníků, ale poskytnout přehled prostřednictvím seznamu mechanismů, jejich obecné oblasti činnosti a jejich zúčastněných stran.

S cílem ocenit širokou škálu těchto mechanismů příručka a doprovodné katalogy a informativní přehledy mapují některé hlavní dohody spolu s výběrem dalších dvoustranných a mnohostranných ujednání a poskytují jejich seznam. Tento seznam, který bude poskytnut prostřednictvím specializované online platformy, obsahuje stručný obecný popis každého mechanismu a případně hypertextový odkaz na příslušnou internetovou stránku. Kromě toho jsou uvedeny také země, které se účastní každé dohody nebo jsou k ní přidruženy.

Ačkoli seznam nemá poskytovat úplný obraz o každé jednotlivé uzavřené dohodě, nabízí široký reprezentativní vzorek toho, co již bylo vypracováno a provedeno. To poskytuje uživatelům příručky prvky, které by mohly být základem pro rozvoj jejich vlastních mechanismů; to je základní zásada a jeden z cílů příručky.

Za zmínku stojí také strategie EU pro námořní bezpečnost, která je jedním ze zastřešujících nástrojů EU pro námořní multilateralismus. Podporuje komplexní, meziodvětvový a přeshraniční, soudržný a nákladově efektivní přístup na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni.

Od změny svých zakládajících nařízení tyto tři agentury podpořily iniciativy v oblasti spolupráce pobřežní stráže na regionální úrovni, jako je Evropské fórum subjektů pobřežní stráže a Středomořské fórum subjektů pobřežní stráže.

Evropské fórum subjektů pobřežní stráže

Evropské fórum subjektů pobřežní stráže (19) je samosprávné, nezávazné, dobrovolné, nezávislé a nepolitické fórum se zkušenostmi s ochranou hranic. Sdružuje orgány pobřežní stráže z 22 členských států EU a dvou zemí přidružených k Schengenu, jakož i zástupce orgánů a institucí EU s pravomocemi souvisejícími s funkcemi pobřežní stráže EU.

Komise a agentury podporují Evropské fórum subjektů pobřežní stráže od jeho zřízení v roce 2009. Fórum má rotující předsednictví odpovědné za provádění ročního programu definovaného na začátku předsednictví. Agentury podporují provádění tohoto pracovního programu prostřednictvím společných tematických seminářů.

Agentury se rovněž účastní různých konkrétních projektů prováděných Evropským fórem subjektů pobřežní stráže s cílem zajistit kontinuitu a slučitelnost s jejich prací.

8. INFORMATIVNÍ PŘEHLEDY O JEDNOTLIVÝCH ZEMÍCH

8.1. Účel

Hlavním účelem informativních přehledů o jednotlivých zemích je poskytnout jednoduchý referenční dokument, v němž jsou uvedeny tyto informace:

a) vnitrostátní kontaktní místa na ministerstvech a na strategické úrovni s příslušnými kontaktními údaji, tj. e-mailem a telefonem;

b) ministerstva/oddělení/agentury/organizace zapojené do různých funkcí pobřežní stráže spolu s jejich adresou, kontaktními údaji pro 24 hodin denně 7 dní v týdnu (telefon a e-mail) a případně příslušnými internetovými stránkami;

c) informativní přehled rovněž uvádí „vedoucí“ organizaci odpovědnou za každou z funkcí pobřežní stráže, jakož i jakoukoli jinou organizaci, která má v souvislosti s těmito funkcemi úlohu nebo odpovědnost. Rovněž určí, zda a kdy se tato „vedoucí“ úloha změní, v závislosti na námořní oblasti/jurisdikci (tj. teritoriální vody, přilehlá zóna, výlučná ekonomická zóna a volné moře);

d) seznam různých regionálních/mezinárodních organizací, v nichž se daná země účastní nebo je do nich zapojena.

Informativní přehledy o jednotlivých zemích budou k dispozici prostřednictvím specializované on-line platformy.

8.2. Aktuální obsah

Informativní přehledy o jednotlivých zemích budou muset být často aktualizovány, zejména pokud členské státy předloží nové nebo pozměněné kontaktní údaje. Tyto změny se objeví na online platformě provozované agenturou EFCA v úzké spolupráci s ostatními dvěma agenturami a Komisí.

(1) „Meziodvětvový“ je definováno jako zahrnující funkce pobřežní stráže v působnosti alespoň dvou agentur Evropské unie (např. rybolov a ochrana hranic).

(2) Ustanovení čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) 2019/473, čl. 69 odst. 3 nařízení (EU) 2019/1896; čl. 2b odst. 3 nařízení (EC) 1406/2002 (konsolidované znění ze dne 6. října 2016).

(3) Opatření „založená na mimořádných událostech“: orgány jsou v pohotovosti, aby mohly na požádání reagovat na situace ad hoc, např. na případy pátrání a záchrany.

(4) Opatření „založená na monitorování“: orgány nepřetržitě hlídkují a prozkoumávají mořské oblasti s cílem odhalit možné protiprávní situace, např. nezákonné rybolovné činnosti nebo plavidla zapojená do pašování nebo nezákonného vypouštění ropných látek.

(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10) (později pozměněna) „s ohledem na podporu bezpečnosti a účinnosti námořní dopravy, zlepšování reakce orgánů na mimořádné události, nehody nebo potenciálně nebezpečné situace na moři, včetně pátracích a záchranných činností, a přispět tak k lepšímu předcházení a zjišťování znečišťování loděmi.“

(6) Směrnice 2002/59/ES.

(7) Platí výjimky podle čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

(8) http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/

(9) www.emodnet.eu/what-emodnet

(10) www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html

(11) https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service

(12) https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer

(13) Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

(14) Projekt byl financován ve třech fázích: EASME/EMFF/2014/1.2.1.1; EASME/EMFF/2016/1.2.1.11; a EASME/EMFF/2018/1.2.1.3.

(15) https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose

(16) https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf

(17) V důsledku pandemie v roce 2020 byl formát některých kurzů změněn na webináře.

(18) Kurzy odborné přípravy agentury Frontex jsou organizovány především za účelem přípravy nasazení členů týmů Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Od členských států se tedy očekává, že budou reagovat na výzvu ke jmenování účastníků a na pozvánky, které obdrží, a že předem neuvedou své preference, pokud jde o účast na různých kurzech odborné přípravy.

(19) https://ecgff.emsa.europa.eu/