ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(26)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Maďarský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu stanoví investice potřebné k řešení transformace v oblasti klimatu a energetiky. Tyto investice společně s investicemi do digitalizace a ekologické transformace učiní maďarskou ekonomiku, jakmile se země vzpamatuje z krize, udržitelnější a odolnější. Současná energetická účinnost v odvětví bydlení je nízká, což rovněž přispívá ke znečištění ovzduší. Trvající porušování norem kvality ovzduší má závažné nepříznivé dopady na zdraví a životní prostředí. Mezi hlavní zdroje znečištění ovzduší patří spalování tuhých paliv v domácnostech, zemědělství a emise z dopravy. Pouze 1 % hrubé domácí spotřeby energie je kryto z obnovitelných nízkouhlíkových zdrojů energie a vysoce znečišťující biomasa přispívá přibližně 10 %. U solárních zařízení byl zaznamenán rychlý nárůst z nízké výchozí pozice. V souladu s vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobou klimatickou neutralitou má Maďarsko v úmyslu spoléhat více na obnovitelné zdroje energie, zejména na solární energii. Za současné ekonomické situace může energetická politika vytvořit zelený růst a přispět k ekonomickému oživení. Rostoucím problémem, který s sebou nese negativní ekonomické dopady a zvyšující se emise skleníkových plynů a znečištění ovzduší, byla až do vypuknutí pandemie COVID-19 přetíženost silnic. Ke zmírnění environmentálního dopadu dopravy by rovněž přispěly rozšířenější možnosti práce z domova a atraktivnější veřejné systémy dopravy. Oběhové hospodářství je dosud v počáteční fázi, recyklace komunálního odpadu je málo rozvinutá a ekonomické nástroje neposkytují dostatečné pobídky. Skládkování zůstává převládající metodou nakládání s odpady. Kvalita a dodávky vody zůstávají problémem. Digitální dovednosti v Maďarsku a využívání digitálních technologií firmami a veřejnými službami zůstává pod průměrem Unie. Měla by být zachována snaha poskytovat jednotlivcům a podnikům efektivní digitální veřejné služby. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Maďarsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Maďarsku z roku 2020. To by Maďarsku umožnilo tento fond optimálně využít.
(24)

Obnova hospodářského růstu bude v nadcházejících letech vyžadovat politické úsilí a cílené investice, aby Slovensko mohlo využít příležitostí k vytvoření udržitelnější ekonomiky s vyšší přidanou hodnotou. Toto úsilí by mělo zohlednit regionální rozdíly. Mezi prioritní oblasti v rámci dalšího úsilí, které byly uvedeny ve slovenském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, patří snížení energetické náročnosti průmyslu, podpora energeticky účinných řešení zejména pro domácnosti a investice do energie z obnovitelných zdrojů. Podíl energie z obnovitelných zdrojů na dodávkách energie by mohlo pomoci zvýšit příznivější regulační prostředí. Slovensko by mělo urychlit provádění akčního plánu na transformaci regionu Horná Nitra, přesměrovat prostředky na řešení vhodná pro celý region a využít příležitosti k urychlení postupného ukončování těžby uhlí. Snížení znečištění ovzduší způsobeného spalováním pevného paliva a zvýšením emisí z dopravy, zlepšení systému nakládání s odpady pomocí inovativních řešení v oblasti sběru a zpracování, dokončení vodovodních sítí a kanalizace pro řešení hygienických problémů, podpora projektů inteligentních sítí a orientace průmyslu směrem ke klimaticky neutrálnímu a oběhovému hospodářství mohou přispět k tomu, aby se Slovensko dostalo na cestu udržitelného hospodářského růstu. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Slovensku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Slovensku z roku 2020. To by Slovensku umožnilo tento fond optimálně využít.
(21)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. To by se mohlo uskutečnit v rámci priorit evropské environmentální politiky, zejména v rámci iniciativ v oblasti nízkouhlíkové dopravy, energie z obnovitelných zdrojů a renovace budov. Společně s digitální transformací ekonomiky by uvedené mohlo přispět ke krátkodobému stimulu na podporu oživení a během středně dlouhého období po krizi COVID-19 uvést Francii na dlouhodobě udržitelnou cestu, která bude neutrální z hlediska změny klimatu a zároveň bude podporovat její vedoucí postavení v oblasti technologií. Přípravné práce v souvislosti s opatřeními na podporu oživení by se mohly opírat o francouzský národní plán v oblasti energetiky a klimatu, projekty společného zájmu a plány rozvoje infrastruktury. Další investice do energetických infrastruktur, mimo jiné do propojení elektrických sítí, by přispěly ke zlepšení integrace vnitřního trhu Unie s energií a zároveň k zintenzivnění hospodářské soutěže a usnadnění zavádění energie z obnovitelných zdrojů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Francii mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Francii z roku 2020. To by Francii umožnilo tento fond optimálně využít.
(23)

Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami, které by rovněž napomohly transformaci průmyslu. Pokud jde o vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030, Belgie má značné investiční potřeby v oblasti udržitelné dopravy, zejména v souvislosti s řešením přetížení dopravy a elektromobility. Belgické regiony oznámily před krizí COVID-19 rozsáhlé víceleté plány v oblasti dopravní infrastruktury. Velké investice směřují do příměstské železniční dopravy kolem Bruselu, signalizace a přístavních a přeshraničních železničních spojení. V Bruselu rovněž probíhají významné investice do infrastruktury metra, tramvají a autobusů. Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu rovněž identifikoval významné investiční potřeby v oblasti výroby energie z obnovitelných a flexibilních zdrojů, propojení, inteligentních sítí, skladování a energetické účinnosti s cílem splnit evropské energetické cíle a cíle v oblasti klimatu, realizovat právní závazek Belgie do roku 2025 plně ukončit jadernou energii a renovovat 80 % fondu budov, které byly postaveny před zavedením energetických norem. Na rozdíl od poměrně vysoké intenzity soukromého výzkumu a vývoje zůstává míra intenzity veřejného výzkumu a vývoje mírně pod úrovní většiny členských států s podobnou úrovní hospodářského rozvoje. Belgie na sebe bere riziko, že zaostane v zavádění sítí 5G, protože neplánuje přidělit průkopnická pásma 5G ve lhůtách stanovených v právních předpisech Unie. V březnu 2020 zahájily belgické orgány veřejnou konzultaci ohledně dočasného řešení v podobě dočasných vnitrostátních licencí na 200 MHz spektra dostupného v pásmu 3,6–3,8 GHz. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Belgii mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Belgii 2020. Belgie by tak mohla tento fond optimálně využít.
(19)

Pandemie COVID-19 bude mít významné důsledky pro trh práce, jelikož zvrátí pokles nezaměstnanosti z posledních let. Očekává se, že míra nezaměstnanosti se z 3,3 % v roce 2019 zvýší přibližně na 7,5 % v roce 2020 a poté v roce 2021 mírně klesne na 5,3 %. Existuje riziko, že tento krátkodobý dopad získá ve střednědobém horizontu strukturálnější charakter, zejména pro zranitelné skupiny. Účinným nástrojem pro zachování pracovních míst by mohl být dočasný režim zkrácené pracovní doby s dostatečnými pobídkami pro zavádění ze strany podniků. Zároveň navzdory příznivému vývoji před krizí zůstává v důsledku pandemie COVID-19 účast na trhu práce v případě některých skupin nízká; týká se to hlavně žen, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších osob a osob se zdravotním postižením a osob, které o ně pečují. Nedostatek pracovní síly pomáhá zmírňovat migrace ze zemí mimo Unii, avšak další přísun migrujících pracovníků může být obtížný kvůli kontrolám na hranicích. U stálých typů zaměstnaneckého poměru proto může při řešení krize pomoci podpora pružných pracovních režimů, včetně práce na dálku a pružné pracovní doby, jež mohou rovněž pomoci skupinám s nižší mírou aktivity najít stálé zaměstnání. To by rovněž zvýšilo odolnost trhu práce během období útlumu v budoucnu.
(24)

Oživení řeckého hospodářství bude rovněž vyžadovat odstranění některých dlouhodobých nedostatků a využití případných budoucích příležitostí. Mezi odvětví s významnými investičními potřebami patří doprava a logistika, ve kterých je třeba podpořit zejména železnice, bezpečnost silničního provozu a modernizaci intermodálních uzlů, jakož i nakládání s pevnými odpady a komunálními odpadními vodami, pro které jsou zase zapotřebí environmentálně udržitelné investice. Rozsáhlé soukromé a veřejné investice během souvislého období si vyžádá také transformace Řecka na klimaticky neutrální ekonomiku. Předsunuty by mohly být a k hospodářskému oživení po krizi COVID-19 by mohly přispět plánované investice, jako jsou projekty malého rozsahu v oblasti energetické účinnosti, renovace budov a projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Přípravné práce na střednědobých opatřeních zaměřených na hospodářské oživení mohou využít investic plánovaných v rámci národních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu, projektů společného zájmu a plánů rozvoje infrastruktury. Související investice by mohly zahrnovat přeshraniční propojení pro dovoz a vývoz elektřiny mezi sousedními členskými státy, které by zajistilo udržitelnou dodávku energie pro řecké domácnosti a podniky, a opatření pro zajištění spravedlivé transformace regionů nejvíce zasažených ambiciózním plánem Řecka upustit od výroby elektřiny z hnědého uhlí. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Řecku mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Řecku z roku 2020. To by Řecku umožnilo tento fond optimálně využít.
3.

Při vymezení relevantních zeměpisných trhů na svém území v souladu s čl. 64 odst. 3 kodexu by vnitrostátní regulační orgány měly provést podrobnou analýzu nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky, přičemž by měly vycházet z vhodné zeměpisné jednotky a seskupit takové jednotky, které vykazují obdobné podmínky hospodářské soutěže. Posouzení podmínek hospodářské soutěže by mělo být zaměřené do budoucna a mělo by vycházet mimo jiné z počtu a vlastností konkurenčních sítí, rozdělení podílů na trhu a jejich vývoje, cen a způsobů chování.
2.

Všechny členské státy by zejména měly provádět body 19 až 21 doporučení (EU) 2020/1475 ohledně společného rámce pro možná opatření v případě cestujících přijíždějících z oblastí s vyšším rizikem. Členské státy by v souladu se zásadou předběžné opatrnosti měly až do odvolání odrazovat od všech cest do Spojeného království a ze Spojeného království, které nejsou nezbytně nutné. V souladu s doporučením (EU) 2020/1475 by však od dalšího dočasného omezení měly být osvobozeny následující skupiny za předpokladu, že během 72 hodin před odjezdem podstoupí test RT-PCR, nebo případně rychlý antigenní test, nebo dodrží desetidenní karanténu a desátý den podstoupí test RT-PCR s negativním výsledkem: a) občané Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a státní příslušníci třetích zemí, kteří na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie, kteří cestují do svého členského státu nebo země státní příslušnosti; b) občané Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, státní příslušníci třetích zemí, kteří na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie, a státní příslušníci Spojeného království, kteří cestují do svého členského státu nebo země pobytu; c) státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty podle směrnice o dlouhodobém pobytu, osoby, které mají právo na pobyt na základě jiných směrnic EU nebo vnitrostátních právních předpisů, nebo osoby, které jsou držiteli vnitrostátních dlouhodobých víz, kteří cestují do svého členského státu pobytu; d) rodinní příslušníci osob uvedených v písmenech a) až c).
(1)

Dne 30. června 2020 přijala Rada doporučení o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (1) (dále jen „doporučení Rady“). Dne 16. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1052 ze dne 16. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (2). Dne 30. července 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1144 ze dne 30. července 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (3). Dne 7. srpna 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1186 ze dne 7. srpna 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (4). Dne 22. října 2020 přijala Rada doporučení Rady (EU) 2020/1551 ze dne 22. října 2020, kterým se mění doporučení Rady (EU) 2020/912 o dočasném omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, a o možném zrušení tohoto omezení (5).
(18)

Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 o zavedení evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET) (16) stanovilo referenční rámec, který má členské státy podporovat při zlepšování kvality jejich systémů odborného vzdělávání a přípravy a přispět k větší transparentnosti vývoje politik v oblasti odborného vzdělávání a přípravy mezi členskými státy. Během deseti let provádění tento rámec podnítil reformy ve vnitrostátních systémech zajišťování kvality, ale ke zlepšení transparentnosti režimů zajišťování kvality významně nepřispěl. Navíc se používal hlavně v počátečním odborném vzdělávání a přípravě v rámci školní výuky. Rámec EQAVET z roku 2009 by proto měl být začleněn do tohoto doporučení a měl by být doplněn o prvky odstraňující nedostatky v jeho provádění, co se týče výsledků učení, certifikace a hodnocení, konzultací se zúčastněnými stranami, úlohy učitelů a školitelů, učení se prací a flexibility odborného vzdělávání a přípravy. Za účelem zlepšení vzájemného učení, posílení transparentnosti a soudržnosti režimů zajišťování kvality při poskytování odborného vzdělávání a přípravy a posílení vzájemné důvěry mezi členskými státy EU by mělo být v EU zavedeno vzájemné hodnocení zajišťování kvality na systémové úrovni.
22)

Členské státy by měly sdílet se střediskem ECDC a s Komisí své výsledky validace, jakmile budou dostupné, a odpovídající strategie testování podle určeného použití s cílem uvést je co nejvíce do souladu s ostatními členskými státy a sdílet veškeré další informace o výsledcích validačních studií provedených u rychlých testů na antigen nezávisle na studiích provedených společnostmi vyvíjejícími a vyrábějícími testy. Strategie testování by měly průběžně zohledňovat nové informace pocházející z těchto validačních studií a v případě potřeby by měly být odpovídajícím způsobem upraveny.
(22)

V doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi z roku 2013 se členské státy zavázaly zajistit, že všichni mladí lidé mladší 25 let obdrží do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělávání, kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže. Rozšířením věkové skupiny tak, aby zahrnovala mladé lidi ve věku 25–29 let, se uznává, že přechod ze školy do zaměstnání a udržitelné začlenění na trhu práce trvají vzhledem k měnící se povaze práce, delším obdobím stráveným ve vzdělávání a požadovaným dovednostem delší dobu. Je důležité uznat, že hospodářský útlum způsobený pandemií COVID-19 povede k tomu, že větší podíl osob ve věku 25–29 let upadne do nezaměstnanosti a bude vyžadovat podporu. To je rovněž v souladu s opatřeními a programy členských států týkajícími se mladých lidí, které jsou zpravidla dostupné mladým lidem ve věku 15–29 let.
6.

Členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost prevenci a/nebo odstranění přenosu onemocnění COVID-19 v zařízeních zdravotní a dlouhodobé péče, jako jsou rezidenční zařízení a pečovatelské domy pro starší osoby. Zaměstnanci pracující v těchto odvětvích by měli být pravidelně testováni a měly by být zavedeny režimy testování. Navíc by se měli testovat pacienti při přijímání do nemocnice nebo těsně před ním a hospitalizované osoby by měly být sledovány na příznaky onemocnění COVID-19 po dobu nejméně 14 dnů po jejich přijetí a měly by být pravidelně testovány podle dohodnutého režimu (např. jednou týdně).
14.

Členské státy, které na základě svých vlastních rozhodovacích procesů hodlají uplatnit omezení na osoby cestující do nebo z oblasti klasifikované jinak než jako „zelená“ podle bodu 10, by měly ještě před vstupem takového opatření v platnost nejprve informovat postižený členský stát. Zvláštní pozornost by měla být věnována přeshraniční spolupráci, nejvzdálenějším regionům, enklávám a zeměpisně izolovaným oblastem. Před vstupem tohoto opatření v platnost by o svém úmyslu měly informovat rovněž ostatní členské státy a Komisi. Informace by měly členské státy poskytnout pokud možno 48 hodin předem. K informování ostatních členských států a Komise by členské státy měly využívat zavedené komunikační sítě, mimo jiné síť integrované politické reakce na krize (IPCR). Kontaktní místa IPCR by měla zajistit, aby byly informace neprodleně předány jejich příslušným orgánům.
(28)

Dalšími formami komunitního sponzorování vedle přesídlování, které mohou sloužit jako model, jsou programy, které některé členské státy a soukromé organizace označují jako „humanitární koridory“, například model komunitního sponzorování uplatňovaný v současné době náboženskými organizacemi v Itálii, Francii a Belgii ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními vládami. V rámci tohoto modelu jsou soukromí sponzoři zapojeni do všech fází procesu přijímání, od určování osob, které potřebují mezinárodní ochranu, po jejich přesun do dotčeného členského státu. Sponzoři jsou zapojeni i do přijímání a integrace a nesou související náklady. Od roku 2016 se touto cestou do Evropy dostalo více než 2 700 osob potřebujících mezinárodní ochranu, přičemž ve většině případů to bylo do Itálie a Francie. Podrobná pravidla spolupráce mezi státem a soukromými sponzory jsou často stanovena v memorandech o porozumění.
(10)

Připomíná se, že úmluva SAR zavazuje smluvní strany k účasti na vývoji pátracích a záchranných služeb a k přijetí naléhavých opatření k zajištění toho, aby byla nezbytná pomoc poskytnuta každé osobě, která je nebo se zdá být v tísni na moři; příslušné strany by měly koordinovat svou činnost a spolupracovat tak, aby byly osoby, jimž je poskytnuta pomoc, vyloděny z pomáhající lodi a předány na bezpečné místo, jakmile to je prakticky proveditelné. V souladu s pokyny Mezinárodní námořní organizace o zacházení s osobami zachráněnými na moři by měla být při výběru bezpečného místa pro vylodění zohledněna řada důležitých faktorů a konkrétní okolnosti každého případu. V případě žadatelů o azyl a uprchlíků zachráněných na moři by měla být zohledněna mimo jiné potřeba zabránit vylodění na územích, kde by byly ohroženy životy a svobody osob, které tvrdí, že mají oprávněné obavy z pronásledování. Pokyny Mezinárodní námořní organizace kromě toho vyžadují, aby příslušné státní orgány vyvinuly veškeré úsilí s cílem urychlit opatření k vylodění přeživších osob, přičemž se zdůrazňuje, že v některých případech může nezbytná koordinace vést k nevyhnutelným zpožděním.
(29)

Za tímto účelem by členské státy měly přispět k souboru osvědčených postupů a dohodnout se na něm, a to v úzké spolupráci s Komisí a s podporou Skupiny pro politiku rádiového spektra, přičemž tyto postupy by se měly vztahovat na významné inovativní příklady v průmyslových odvětvích s přeshraničním rozměrem, jako je silniční nebo železniční doprava (včetně přeshraničních koridorů pro spolupracující, propojenou a automatizovanou mobilitu) a inteligentní továrny. Tyto postupy by mohly využít výsledky pilotních projektů a testů, které ve vertikálních odvětvích EU financuje, včetně přeshraničních koridorů 5G. Tyto postupy by měly určit příslušné společné kmitočtové rozsahy, režimy udělování oprávnění a podmínky pro operátory pro účely poskytování vyhrazených (odvětvových) bezdrátových služeb. Společné režimy udělování oprávnění by se mohly týkat individuálních oprávnění operátorů a zúčastněných stran z oblasti průmyslu, včetně sdíleného využívání spektra. Společné podmínky oprávnění by se mohly týkat zavádění, kvality služeb, sdíleného využívání spektra, koexistence bezdrátových systémů, hromadění spektra, kybernetické bezpečnosti a sjednaných dohod mezi mobilními operátory a zúčastněnými stranami z průmyslu, jakož i opatření na ochranu nezbytných komunikací pro leteckou dopravu. V tomto ohledu by Skupina pro politiku rádiového spektra měla být Komisi nápomocna při určování, zda je třeba pověřit Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ vypracováním harmonizovaných technických podmínek pro využívání spektra.
(22)

Pro podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Pokud jde o ekologickou transformaci, zůstávají celkové emise skleníkových plynů v Litvě od roku 2010 více méně beze změny. Produktivita zdrojů v Litvě patří k nejnižším v Unii a míra využití oběhových materiálů (druhotných surovin) je hluboko pod průměrem Unie. V souladu s litevským národním plánem v oblasti energetiky a klimatu by dekarbonizaci hospodářství výrazně napomohlo zlepšení energetické náročnosti budov díky řešením v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů, modernizace systémů vytápění a zvýšení udržitelnosti dopravního odvětví. Cílené veřejné a soukromé investice zaměřené na řešení těchto problémů a další investice s výrazným dopadem na životní prostředí a zdraví mohou podpořit růst a odolnost a pomoci zajistit udržitelné oživení po krizi. Investice, které již byly naplánovány, umožňují rychlou identifikaci projektů, jež mohou být předsunuty, a přispějí k hospodářskému oživení, například v oblasti renovace budov a energie z obnovitelných zdrojů. Přípravné práce pro střednědobá ozdravná opatření mohou vycházet z národních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu, seznamu projektů společného zájmu a plánů rozvoje infrastruktury. Kromě toho jsou litevskými klíčovými investičními prioritami projekt Rail Baltica a projekty propojení energetických sítí, jejichž cílem je zlepšit bezpečnost země a její začlenění do vnitřního trhu Unie. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027, které je předmětem návrhu Komise, by Litvě mohlo pomoci řešit některé z problémů, jež s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Litvě z roku 2020. Litva by tak mohla tento fond co nejlépe využít.