3.

Úspěch otevřené metody koordinace v oblasti mládeže se odvíjí od politických závazků členských států a účinných pracovních postupů na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. V této souvislosti by pracovní postupy používané v rámci evropské spolupráce měly být založeny na těchto zásadách: i) Pracovní cykly: Období do roku 2018 bude rozděleno do řady tříletých cyklů, přičemž první cyklus bude zahrnovat období od roku 2010 do roku 2012. ii) Priority: U každého z těchto cyklů bude zvolena řada priorit evropské spolupráce, které přispějí k oblastem činnosti určeným v tomto rámci. Tyto priority přijme Rada na základě příslušné společné zprávy Rady a Komise, která je zmíněna níže, a ve spolupráci s představiteli dvou trojek předsednictví, jež budou během daného pracovního cyklu působit. Tyto priority evropské spolupráce budou stanoveny tak, aby umožnily spolupráci mezi všemi členskými státy nebo užší spolupráci mezi omezenějším počtem členských států (uskupení), v souladu s prioritami dotčených členských států. Priority pro první část prvního pracovního cyklu podle tohoto nového rámce jsou uvedeny v příloze II této poznámky. Priority pro druhou část tohoto cyklu budou Radou předloženy a přijaty později. iii) Nástroje provádění: K účinnému provádění rámce spolupráce jsou zapotřebí nástroje v konkrétní oblasti mládeže, jakož i nástroje v jiných souvisejících oblastech politiky. Nástroje pro konkrétní oblast mládeže jsou uvedeny v písmenech a) až g). Tyto nástroje je třeba využít k podpoře dvojího přístupu, tj. k provádění konkrétních iniciativ v oblasti mládeže a k prosazování meziodvětvového přístupu na podporu začleňování problematiky mládeže do jiných souvisejících oblastí politiky.V procesu začleňování by se tyto nástroje měly využívat jako základ pro dialog s jinými oblastmi politiky a k jejich podpoře s cílem dosáhnout toho, aby ve vhodných případech byla problematika mládeže do těchto politik začleněna. a) Politika založená na získávání informací a na faktech: Politika mládeže by měla být fakticky podložená. Je třeba shromáždit více informací a poznatků o životních podmínkách, hodnotách a postojích mladých žen a mužů a o tyto informace a poznatky se podělit s jinými souvisejícími oblastmi politiky, a umožnit tak přijetí náležitých a včasných opatření. Tyto informace lze získávat mimo jiné prostřednictvím podpory pro Evropské centrum znalostí pro politiku mládeže a jeho korespondenty, pro analytické nástroje na úrovni EU (sít Eurydice), výzkum mládeže, studie, zvláštní průzkumy zaměřené na evropskou mládež a pro sítě výzkumných pracovníků. Zpráva o mládeži v EU rovněž zásadním způsobem přispěje k tvorbě politiky založené na faktech. Je třeba podporovat spolupráci příslušných orgánů, výzkumných pracovníků v oblasti mládeže, mladých lidí a mládežnických organizací a osob věnujících se práci s mládeží. b) Vzájemné učení: Jedním z klíčových prvků tohoto rámce spolupráce je vzájemné učení. Poskytuje příležitost seznámit se s osvědčenými postupy v jednotlivých členských státech a čerpat z nich ponaučení. Vzájemné učení se uskuteční například prostřednictvím skupinového učení, konferencí a seminářů, fór na vysoké úrovni či zasedání skupin odborníků, jakož i prostřednictvím studií, analýz a internetových sítí, za účasti příslušných zúčastněných stran. Témata těchto aktivit by měla úzce souviset s prioritami příslušných tříletých pracovních cyklů. Všechny tyto iniciativy by měly být vypracovávány na základě jasných cílů a mandátů, časového harmonogramu a plánovaných výsledků, jež navrhne Komise ve spolupráci s členskými státy. Je třeba pokračovat v politickém dialogu se třetími zeměmi a ve spolupráci s mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy, OECD (8) a OSN, neboť tento dialog i tato spolupráce by byly významným přínosem a inspirativním zdrojem. c) Podávání zpráv o pokroku: Na konci každého pracovního cyklu – v případě prvního cyklu podle nového rámce v roce 2012 – by měla Komise vypracovat zprávu o mládeži v Evropské unii. Zpráva o mládeži v EU sestává ze dvou částí: ze společné zprávy Rady a Komise (politická část) a z podpůrných dokumentů (statistická a analytická část). Zpráva o mládeži v EU zhodnotí pokrok při plnění obecných cílů rámce, jakož i pokrok v plnění priorit vymezených pro právě ukončený pracovní cyklus a stanoví osvědčené postupy. Zpráva o mládeži v EU by měla být založena na zprávách, které v oblasti mládeže a v jiných příslušných oblastech politiky vypracovaly členské státy, a na dalších dostupných informacích a statistických údajích. Je třeba zamezit duplicitě povinností předkládat zprávy. Zpráva o mládeži v EU by rovněž měla sloužit jako základ pro stanovení souboru priorit pro následující pracovní cyklus. d) Šíření výsledků: V zájmu většího zviditelnění a dopadu spolupráce podle tohoto rámce na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni by výsledky spolupráce měly být důsledně šířeny mezi příslušné zúčastněné strany a případně projednány na úrovni generálních ředitelů či ministrů. e) Monitorování procesu: S cílem napomoci dosahování výsledků prostřednictvím otevřené metody koordinace a podpořit využívání této metody na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU budou členské státy a Komise úzce spolupracovat při řízení, rozvoji a hodnocení daného procesu a jeho výsledků. V této souvislosti je třeba vyvíjet činnost na základě stávajících ukazatelů, jež mají vliv na situaci mladých lidí v oblastech jako vzdělávání, zaměstnanost, zdraví, sociální začlenění, a případně vypracovat návrhy nových možných ukazatelů, které by byly předloženy Radě k posouzení. f) Konzultace a strukturovaný dialog s mladými lidmi a organizacemi mládeže: Je třeba rozvíjet a prohlubovat strukturovaný dialog s mladými lidmi a organizacemi mládeže, který slouží jako stálé fórum pro společné zamyšlení se nad prioritami evropské spolupráce v oblasti mládeže, jejím prováděním a hodnocením. Témata dialogu by měla být v souladu s celkovými cíli evropské spolupráce v oblasti mládeže a s prioritami každého pracovního cyklu. Pro každý cyklus dialogu je třeba stanovit jasné cíle a realistické postupy, aby byla zajištěna kontinuita a návaznost. Dialog by měl být otevřený co možná největšímu počtu osob, měl by se rozvíjet na místní, regionální a celostátní úrovni a na úrovni EU usilovat o zapojení výzkumných pracovníků v oblasti mládeže a osob věnujících se práci s mládeží. Strukturovaný dialog s mladými lidmi a organizacemi mládeže je třeba podporovat rovněž v jiných oblastech politiky. Provádění strukturovaného dialogu je podrobněji rozvedeno v příloze III. g) Mobilizace programů a fondů EU: Je třeba účinně využívat dostupných fondů EU, například strukturálních fondů, a příslušných programů jako Mládež v akci, Celoživotní učení, Kultura, Progress, Media, Erasmus pro mladé podnikatele a Konkurenceschopnost a inovace, jakož i příslušných programů a fondů EU v oblasti vnějších vztahů a rozvojové spolupráce.