Úřední věstník L 086 , 03/04/2002 S. 0007 - 0010



Nařízení Komise (ES) č. 564/2002 ze dne 2. dubna 2002, kterým se mění specifikace dvou názvů uvedených v příloze nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin a kterým se mění specifikace názvu uvedeného v příloze nařízení (ES) č. 2400/96 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Marchfeldspargel/Baena/Lammefjordsgulerod) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin [1], naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2796/2000 [2], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2081/92 požádala rakouská vláda u názvu "Marchfeldspargel" zapsaného jako chráněné zeměpisné označení nařízením Komise (ES) č. 1263/96 [3], kterým se doplňuje příloha nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 [4], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1778/2001 [5], o změnu popisu produktu a o doplnění několika odrůd chřestu. (2) Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2081/92 požádala španělská vláda u názvu "Baena" zapsaného jako chráněné zeměpisné označení nařízením (ES) č. 1107/96 o změnu vymezení zeměpisné oblasti, zejména o doplnění vesnice "Castro del Río" a o změnu popisu produktu. (3) Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2081/92 požádala dánská vláda u názvu "Lammefjordsgulerod" zapsaného jako chráněné zeměpisné označení nařízením Komise (ES) č. 2400/96 ze dne 17. prosince 1996 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 [6], naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 245/2002 [7], o změnu vymezení zeměpisné oblasti, zejména o doplnění tří malých oblastí "Sidinge Fjord, Klintsø a Svinninge Vejle", důkazu původu a souvislostí. (4) Po prozkoumání těchto tří žádostí o změnu bylo rozhodnuto, že se nejedná o změny méně významné. (5) Postupem podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2081/92 a vzhledem k tomu, že se nejedná o změny méně významné, použije se přiměřeně postup podle článku 6. (6) Bylo rozhodnuto, že ve všech třech případech jsou změny v souladu s nařízením (EHS) č. 2081/92. Po zveřejnění výše uvedených názvů v Úředním věstníku Evropských společenství [8] i Komise neobdržela žádné námitku podle článku 7 uvedeného nařízení. (7) Tyto změny proto musí být zapsány a zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Změny uvedené v příloze tohoto nařízení se zapíší a zveřejní podle čl. 6 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2081/92. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 2. dubna 2002. Za Komisi Franz Fischler člen Komise [1] Úř. věst. L 208, 24.7.1992, s. 1. [2] Úř. věst. L 324, 21.12.2000, s. 26. [3] Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 19. [4] Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1. [5] Úř. věst. L 240, 7.9.2001, s. 6. [6] Úř. věst. L 327, 17.12.1996, s. 11. [7] Úř. věst. L 39, 9.2.2002, s. 12. [8] Úř. věst. C 60, 24.2.2001, s. 15 (Lammefjordsgulerod) a Úř. věst. C 63, 28.2.2001, s. 5 (Marchfeldspargel a Baena). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA RAKOUSKO Marchfeldspargel Změny: příloha 2 specifikace: - v bodu 5: "Popis a vlastnosti" : znění: | "Délka bílého a fialového chřestu nesmí překročit 21 cm, délka fialovo zeleného a zeleného chřestu nesmí překročit 25 cm", | se nahrazuje zněním: | "Délka bílého a fialového chřestu nesmí překročit 22 cm, délka fialovo-zeleného a zeleného chřestu nesmí překročit 25 cm"; | - v bodu 5: "Popis surovin": Doplňují se následující odrůdy: německé: "Eposs, Ravel, Ramos" francouzské: "Viola" ze Spojených států amerických: "Mary Washington"; - v bodu 5: "Popis vlastností, jimiž se produkt odlišuje od srovnatelných produktů": Věty: "Délka bílého a fialového chřestu nesmí překročit 21 cm. Délka srovnatelných produktů je 22 cm." se zrušují. ŠPANĚLSKO Baena - v odstavci "Popis" : znění: | "Oleje tohoto názvu patří do těchto typů:Typ A: nejvyšší kyselost: 0,5o. Příjemný sladký ovocný chuťově-čichový vjem.Typ B: nejvyšší kyselost: 0,9o. Příjemný sladký ovocný chuťově-čichový vjem.Typ C: nejvyšší kyselost: 1,3o. Sladký chuťově-čichový vjem.Typ D: nejvyšší kyselost: 1o. Intenzivní ovocný a hořce mandlový chuťově-čichový vjem.Oleje se vyskytují v barevné škále od zlatožluté po intenzivní zelenou. Kromě toho mají tyto vlastnosti:Hodnota peroxidového čísla: nejvýše 0,15K270: nejvýše 0,1 %Vlhkost: nejvýše 0,1 %Nečistoty: nejvýše 0,1 %," | se nahrazuje zněním: | "Oleje tohoto názvu patří do těchto typů:Typ A: nejvyšší kyselost: 0,4o. Intenzivní ovocný a mírně nahořklý mandlový chuťově-čichový vjem.Typ B: nejvyšší kyselost: 1o. Příjemný a sladký zrale ovocný chuťově-čichový vjem.Zabarvení dvou výše uvedených panenských olejů se může lišit od zelenožluté po zlatožlutou.Kromě toho mají tyto oleje tyto vlastnosti:Hodnota peroxidového čísla: nejvýše 15 meq aktivního kyslíku na kg oleje.Absorbance v oblasti ultrafialového spektra K270: nejvýše 0,1 %Vlhkost: nejvýše 0,1 %Nečistoty: nejvýše 0,1 %." | - v odstavci "Zeměpisná oblast" : znění: | "Baena, Luque, Doña Mencía, Nueva Carteya a Zuheros.", | se nahrazuje zněním: | "Baena, Luque, Doña Mencía, Nueva Carteya, Zuheros a Castro del Río". | DÁNSKO Lammefjordsgulerod - Zeměpisná oblast: znění: | "Mrkev Lammefjord pochází z odvodněné oblasti Lammefjord, kterou zeměpisně ohraničují Ringkanal a přehrada Audebo. Lammefjord se nachází v Odsherredu na ostrově Zealandu v Dánsku", | se nahrazuje zněním: | "Mrkev Lammefjord pochází z odvodněné oblasti Lammefjord, kterou zeměpisně ohraničují Ringkanal a přehrada Audebo. Lammefjord se nachází v Odsherredu na ostrově Zealandu v Dánsku. Svinninge Vejle je nejkrajnější částí odvodněného Lammefjordu. Oblast byla odvodněná dříve než Lammefjord, protože byla úzká a mělká. Sidinge Fjord je odvodněná část Isefjordu nacházejícího se severně od Lammefjordu. Klintsø je nejsevernější oblast. Původně to byl fjord, ale jeho ústí bylo zaneseno přírodními usazeninami. Oblast je také ohraničena odvodňovacími kanály". | - Důkaz o původu: znění: | "Mrkve Lammefjord musí být oprány a zabaleny ve schválených podnicích v Lammefjordu, které uchovávají písemné doklady o původu. Mezi podmínky schválení těchto podniků patří vedení záznamů o příjmu mrkví z oblasti pěstování a jasné fyzické oddělení mrkví Lammefjord od jakýchkoli jiných mrkví. Další kontrolou těchto podmínek je kontrola IP prováděná ředitelstvím pro rostlinné produkty (Plantedirektorat).", | se nahrazuje zněním: | "Mrkve Lammefjord musí být oprány a zabaleny ve schválených podnicích v Lammefjordu, které uchovávají písemné doklady o původu. Mezi podmínky schválení těchto podniků patří vedení záznamů o příjmu mrkví z oblasti pěstování a zajištění jasného fyzického oddělení mrkví Lammefjord od jakýchkoli jiných mrkví pěstovaných na normální písčité půdě mimo vymezené území. Další kontrolou těchto podmínek je kontrola IP prováděná ředitelstvím pro rostlinné produkty (Plantedirektorat)". | - Souvislosti: znění: | "Vysoušení Lammefjordu bylo zahájeno v roce 1873. Vedlo k získání výjimečně kvalitní zemědělské půdy, neboť původní dno fjordu bylo většinou bahnité, a proto velice bohaté na živiny. Tyto živiny vznikly z uhynulých živočichů a rostlin, které po tisíciletí klesaly k mořskému dnu a vytvářely bahno (v některých místech více než 20 metrů hluboké).Bahno obsahovalo písek a částice jílu. V rozlehlých oblastech Lammefjordu se téměř nevyskytují kameny a velké množství starých skořápek měkkýšů a ústřic mu dodává přirozeně vysoký obsah vápníku. Bývalé pobřežní oblasti mají písčitou půdu; písek byl ohlazen a je hladší a oblejší než v klasických písčitých půdách. Všechny výše uvedené skutečnosti mají význam pro pěstování mrkve Lammefjord.," | se nahrazuje zněním: | "První oblastí, která byla v Lammefjordu vysušena, byl Sidinge Fjord. Poté byla vysušena Svinninge Vejle a v roce 1873 bylo zahájeno odvodňování nejrozsáhlejší oblasti, Lammefjordu. Poslední vysušenou oblastí bylo Klintsø. Odvodněním byla získána výjimečně kvalitní zemědělská půda, neboť původní dno fjordu bylo většinou bahnité, a proto velice bohaté na živiny. Tyto živiny vznikly z uhynulých živočichů a rostlin, které po tisíciletí klesaly k mořskému dnu a vytvářely bahno (v některých místech více než 20 metrů hluboké). Bahno obsahovalo písek a částice jílu. V rozlehlých oblastech Lammefjordu se téměř nevyskytují kameny a velké množství starých skořápek měkkýšů a ústřic mu dodává přirozeně vysoký obsah vápníku.Bývalé pobřežní oblasti mají písčitou půdu; písek byl ohlazen a je hladší a oblejší než v klasických písčitých půdách, což znamená, že sklizená mrkev není popraskaná. Z tohoto důvodu nemá nevýraznou šedou barvu typickou pro mrkev pěstovanou v normální písčité půdě. Všechny výše uvedené skutečnosti mají význam pro pěstování mrkve Lammefjord." | --------------------------------------------------