ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Pokud jde o sektor obytných nemovitostí, přijalo Spojené království opatření jak na straně nabídky, tak na straně poptávky. Přes určitý nárůst zůstává nabídka nových nemovitostí nízká a významně zaostává za poptávkou. To v kombinaci s nízkými úrokovými sazbami a příznivějšími podmínkami pro poskytování hypoték (např. vyšším poměrem úvěru k příjmům) vedlo k nárůstu cen obytných nemovitostí v určitých částech Spojeného království, zejména v Londýně. Nedostatečná nabídka je dlouhodobým strukturálním jevem a ve střednědobém horizontu zřejmě potrvá. K dalšímu posílení nabídky obytných nemovitostí je zapotřebí jednat – vytvářet vhodné pobídky pro zvýšení nabídky na místní úrovni. Orgány by měly i nadále sledovat ceny obytných nemovitostí i výši hypotečního zadlužení a být připraveny v případě potřeby přijmout vhodná opatření, mj. úpravu programu Help to Buy 2 (program záruk za úvěr). Existuje potřeba zvýšit transparentnost používání a dopadu regulace v odvětví obytných nemovitostí ze strany Výboru pro finanční politiku, která by mohla pomoci řešit problémy s přemrštěností cen nemovitostí a nárůstem hypotečního zadlužení. Měly by se zvážit reformy ve zdanění pozemků a nemovitostí, aby se zmírnila narušení trhu obytných nemovitostí.
115.

Pokud železniční podnik nebo provozovatel infrastruktury uvede vozidlo nebo subsystém do provozu, musí použít CSM pro posuzování rizik, a to počínaje posouzením významnosti změny u části železničního systému, za kterou nese odpovědnost. V rámci tohoto procesu by se železniční podniky a provozovatelé infrastruktury měli zabývat těmito otázkami: a) co se týká vozidel nebo subsystémů, které mají být (opětovně) uvedeny do provozu po úpravě a případně udělení povolení: železniční podnik a provozovatelé infrastruktury by měli pomocí svého SMS posoudit, zda uvedení vozidla nebo subsystému do provozu představuje změnu, která je významná pro celý železniční systém; b) co se týká změny provozu subsystému nebo vozidla: železniční podnik a provozovatelé infrastruktury by měli posoudit, zda je změna významná s ohledem na jejich SMS, a v případě, že se jedná o významnou změnu, zda SMS zahrnuje kontrolu všech příslušných rizik, nebo zda je třeba SMS upravit; c) co se týká změn údržby subsystému nebo vozidla: železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli pomocí svého SMS posoudit, zda je změna významná, a v případě, že se jedná o významnou změnu, měli by zajistit, aby byly systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu a SMS železničního podniku a provozovatele infrastruktury náležitě přizpůsobeny.
(2)

Provozovatel infrastruktury by měl mít možnost dobrovolně zadat do registru infrastruktury informace týkající se úrovně shody stávající trati se základními parametry TSI. Pro prokázání úrovně shody se základními parametry TSI by měl být doporučen standardní postup.
(17)

Taková šablona by měla usnadnit použití zásady koncepční ochrany údajů tak, že správce údajů podnítí k tomu, aby posouzení dopadů na ochranu údajů vypracovali co nejdříve, což jim umožní předvídat možné dopady na práva a svobody subjektů údajů a zavést silná ochranná opatření. Správci údajů by měli tato opatření monitorovat a přezkoumávat po celou dobu používání přístrojů či systému.
(6)

Soudní dvůr Evropské unie rovněž stanovil základní pravidla pro obchodní sdělení týkající se služeb hazardních her, a to zejména při jejich poskytování v rámci monopolu. Reklama veřejného monopolu musí být uměřená a přísně omezená na to, co je nezbytné, aby navedla spotřebitele ke kontrolovaným herním sítím. Taková reklama nesmí podněcovat přirozený sklon spotřebitelů ke hraní hazardních her tím, že by podporovala jejich aktivní účast, například zlehčováním problému hazardního hráčství, nebo že by zvyšovala atraktivitu hazardních her prostřednictvím lákavých reklamních sdělení přinášejících vidinu velkých výher. Zejména je třeba rozlišovat mezi strategiemi monopolu, které jsou určeny výhradně k informování potenciálních zákazníků o existenci produktů a slouží k zajištění pravidelného přístupu k hazardním hrám nasměrováním hráčů do kontrolovaných systémů, a strategiemi, které vyzývají k aktivní účasti na těchto hrách a podporují ji (6).
(16)

V Unii není pro podávání zpráv o správě a řízení společností zaveden žádný standardní formát. Předkládání informací v obecném prohlášení nebo v členění podle jednotlivých ustanovení lze akceptovat v případě, že jsou tyto údaje informativní a pro společníky, investory a další zúčastněné strany užitečné. Společnosti by se měly vyhýbat příliš obecným prohlášením, která nemusí zmiňovat aspekty důležité pro společníky, ale neměly by ani jen zaškrtávat zvolené standardní výroky ve výkazech, jež mají jen nízkou vypovídací hodnotu. Obdobně by se měly vyhnout obšírným zprávám, které nemusejí podávat dostatečný obrázek.
3)

Členské státy by měly pravidelně sledovat pokrok v prováděných opatřeních, a to shromažďováním údajů o výskytu kadmia v potravinách. Členské státy by měly zajistit, že: 1. výsledky analýz budou pravidelně poskytovány úřadu EFSA za účelem zanesení do společné databáze a že 2. Evropské komisi bude v prosinci 2015 předložena zpráva o pokroku v provádění tohoto doporučení, po níž bude nejpozději v únoru 2018 následovat závěrečná zpráva. V těchto zprávách by měla být zvláštní pozornost věnována těm úrovním obsahu kadmia, které se blíží maximálním limitům nebo je přesahují.
(5)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (3) stanoví další požadavky na označování použitelné na určité potraviny živočišného původu. Zejména stanoví, že na baleních určených k dodání konečnému spotřebiteli obsahujících mleté maso mimo jiné z lichokopytníků musí být uvedeno, že dotyčný výrobek by měl být před konzumací tepelně upraven, pokud to požadují vnitrostátní pravidla členského státu, na jehož území je výrobek uváděn na trh, a v takovém rozsahu, v jakém to pravidla požadují.
6.

Dlužníci by měli mít přístup k rámci, který jim umožní reorganizovat svůj podnik s cílem předejít platební neschopnosti. Rámec by měl obsahovat tyto prvky: a) dlužník by měl mít možnost provést reorganizaci v počáteční fázi, jakmile je zjevné, že je pravděpodobná platební neschopnost; b) dlužník by si měl udržet kontrolu nad každodenní správou podniku; c) dlužník by měl mít možnost požádat o dočasné pozastavení výkonu individuálních práv; d) reorganizační plán přijatý většinou stanovenou ve vnitrostátních právních předpisech by měl být pro všechny věřitele závazný, je-li tento plán potvrzen soudem; e) nové financování, které je nezbytné k provedení reorganizačních plánů, by nemělo být prohlášeno za neplatné, zrušitelné nebo nevymahatelné jako jednání, které poškozuje věřitele jako celek.
(17)

Pravidelné zprávy zaměstnavatelů o odměnách podle jednotlivých kategorií zaměstnanců nebo pracovních pozic rozdělené podle pohlaví by rovněž zvýšily transparentnost odměňování a představovaly by spolehlivý základ pro diskuse o opatřeních na podporu uplatňování zásady stejné odměny. Toto hromadné zveřejňování mezd by se nemělo vyžadovat u podniků a organizací s méně než 50 zaměstnanci, které splňují kritéria pro malé podniky týkající se pracovních sil stanovená v doporučení Komise 2003/361/ES (9), jelikož by to pro ně mohlo představovat nepřiměřenou zátěž.
9.2

Členské státy by měly zajistit, že provozovatelé: a) vypracují plán hospodaření s vodou specifický pro záměr s cílem zajistit, aby v rámci celého záměru byla voda využívána efektivně. Provozovatelé by měli zajistit sledovatelnost vodních toků. Plán hospodaření s vodou by měl zohledňovat sezónní výkyvy v dostupnosti vody a vyhnout se využívání přetěžovaných vodních zdrojů; b) vypracují plány řízení dopravy s cílem minimalizovat obecně emise do ovzduší a zejména dopady na místní komunity a biologickou rozmanitost; c) budou jímat plyny pro následné použití, minimalizovat jejich spalování a bránit jejich uvolňování. Provozovatelé by zejména měli zavést opatření k zajištění, že emise do ovzduší ve fázi průzkumu a těžby budou zmírňovány jímáním plynu a jeho následným využitím. Uvolňování metanu a dalších látek znečisťujících ovzduší by mělo být omezeno jen na bezpečnostní důvody za skutečně výjimečných provozních podmínek; d) budou provádět proces vysokoobjemového hydraulického štěpení řízeným způsobem a s patřičným řízením a kontrolou tlaku s cílem omezit vznik puklin na ložisko uhlovodíků a předejít indukované seismicitě; e) zajistí integritu vrtu prostřednictvím projektu, konstrukce a zkoušek integrity vrtu. Výsledky zkoušek integrity by měly být přezkoumány nezávislou a kvalifikovanou třetí stranou, aby byly zaručeny provozní vlastnosti vrtu a jeho bezpečnost pro životní prostředí a lidské zdraví ve všech fázích rozvoje záměru a po uzavření vrtu; f) vypracují plány řízení rizik a opatření potřebná k prevenci a/nebo zmírnění dopadů, jakož i opatření potřebná k reakci; g) přeruší provoz a bezodkladně uskuteční veškeré potřebné nápravné kroky, pokud dojde k porušení integrity vrtu nebo nahodilému vypuštění znečisťujících látek do podzemní vody; h) ihned oznámí příslušnému orgánu veškeré mimořádné události nebo nehody s vlivem na veřejné zdraví nebo životní prostředí. Oznámení by mělo obsahovat příčiny mimořádné události nebo nehody, její následky a uskutečněná nápravná opatření. Jako podklad by se měla použít základní studie vyžadovaná podle bodů 6.1 a 6.2.
4.

Všechna opatření uvedená v bodě 3 by mělo provázet sledování výskytu bázlivce kukuřičného, aby bylo možno určit potřebu a vhodné načasování ochranných opatření. Členské státy by měly zajistit, aby sledování populace bázlivce kukuřičného bylo účinné a aby bylo prováděno s použitím odpovídajících metod a nástrojů. Vědecky podložené prahové hodnoty populace bázlivce kukuřičného by měly být stanovovány na úrovni regionů, jelikož jsou základním předpokladem pro rozhodování o použití jakýchkoliv opatření kontroly.
(12)

Pravidla, která se v současnosti používají v některých členských státech, mohou vést k situaci, kdy by občané Unie, kteří pobývají v jiných členských státech, mohli přijít o volební právo pouze z toho důvodu, že v zahraničí pobývají po určitou dobu. To vychází z předpokladu, že pobyt v zahraničí po určitou dobu znamená, že byla přetržena vazba s politickým děním v zemi původu. Tento předpoklad však není v každém jednotlivém případě správný. Proto by mohlo být vhodné dát občanům, jimž hrozí riziko, že by jim mohlo být odebráno volební právo, možnost prokázat svůj přetrvávající zájem o politický život v členském státě, jehož jsou státními příslušníky.
(8)

Na Nizozemsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,8 % HDP v roce 2015 a 0,7 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje v průběhu programového období splnit střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP. Podle programu stability by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2015 dosáhnout své maximální hodnoty 68,8 % a poté postupně klesat až na 66,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Komise ve své prognóze z jara 2015 očekává, že strukturální saldo splní střednědobý cíl a dosáhne -0,3 % HDP v roce 2015 a -0,4 % HDP v roce 2016. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Nizozemsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet. Vzhledem k úrovni dosaženého vzdělání, studijním výsledkům a míře hospodářského rozvoje je objem veřejných výdajů na výzkum a vývoj, které v roce 2013 dosahovaly 0,84 % HDP, nízký. Veřejné výdaje v této oblasti mají od roku 2014 klesající tendenci a objem soukromých výdajů na výzkum a vývoj zůstává nízký. Přesunutí veřejných výdajů na inovace a výzkum, zejména základní výzkum, a provedení rámcových politik s cílem uvolnit investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje by napomohly posílení dlouhodobého růstového potenciálu nizozemské ekonomiky.
(10)

Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje udržet celkový schodek vládního sektoru na 1,5 % HDP v roce 2015 a snížit jej na 0,8 % HDP v roce 2018. Vláda plánuje dosáhnout střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 1,0 % HDP počínaje rokem 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout se 40,1 % vrcholu a následně by měl postupně klesat až na 37,1 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je optimistický. Významná opatření zvyšující schodek schválená vládou dne 25. března a senátem dne 27. dubna (6), jež byla zohledněna v prognóze Komise z jara 2015, nejsou do konvergenčního programu zařazena, ačkoli to vyžaduje kodex chování. Opatření nezbytná pro podporu dosažení plánovaného cílového schodku od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Podle prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že se strukturální saldo odchýlí od střednědobého cíle o 0,3 % HDP. To mírně překračuje odchylku ve výši 0,25 % HDP udělenou v rámci programu podpory platební bilance za podmínky, že spolufinancování projektů financovaných z prostředků EU proběhne v souladu s tím, co bylo stanoveno v rozpočtu. Zatímco se požaduje korekce ve výši 0,3 % HDP, odchylka má v roce 2016 činit 2,4 % HDP, a stát se tedy významnou. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Rumunsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.
(10)

Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné, aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé, skutečný věk odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku života. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU 63,1 roku (2013). Byla přijata opatření, která mají zabránit předčasným odchodům do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do důchodu a počet odpracovaných let, které jsou podmínkou pro předčasný odchod do důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto opatření na rozpočet dosaženo.
(11)

V roce 2014 došlo celkově ke zlepšení na maďarském trhu práce, přičemž díky hospodářskému oživení se obnovuje zaměstnanost v soukromém sektoru. Přetrvávají značné problémy týkající se programu veřejných prací, který byl od roku 2011 výrazně rozšířen. Tento program zřejmě představuje neúčinnou a neefektivní aktivní politiku na trhu práce, která by mohla narušit řádné fungování trhu práce. Pokud by se tytéž prostředky vynaložily odlišným způsobem, měly by pro maďarské hospodářství potenciálně větší přínos. Rozpočtové náklady programu se za poslední čtyři roky zčtyřnásobily na 0,8 % HDP a očekává se, že se mezi roky 2015 a 2018 ještě zdvojnásobí, což zabrání tomu, aby byly zdroje využity pro nezbytné zkvalitnění odborné přípravy a služeb potřebných pro usnadnění účasti na otevřeném trhu práce. Existuje riziko, že veřejné práce takového rozsahu vyvolají výrazné účinky tzv. „zablokování“ a trvale nahradí systém sociálních dávek pro osoby s nízkou kvalifikací. Tento program není dostatečně koordinován s jinými opatřeními aktivní politiky na trhu práce a dostatečně nepodporuje reintegraci účastníků na otevřený trh práce. Míra úspěšného opuštění programu veřejných prací byla v první polovině roku 2014 pouze 13,8 %, což naznačuje, že veřejné práce dostatečně nepodporují reintegraci účastníků na trh práce. Přestože se program zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané a osoby s nízkou kvalifikací (a nezaměstnané žijící ve znevýhodněných oblastech), v roce 2013 mělo 47 % účastníků sekundární nebo terciární vzdělávání. Doba způsobilosti pro dávky v nezaměstnanosti (tři měsíce) nebyla prodloužena, a tudíž neodpovídá průměrné době (přes rok), kterou uchazeči o zaměstnání potřebují k nalezení zaměstnání. Realizovala se řada programů, které mají zlepšit začleňování Romů na trhu práce, a byl zaveden monitorovací systém. Měla by být vypracována efektivní koordinovaná politická opatření, jež by mohla výrazně snížit chudobu. Přestože ukazatele chudoby naznačují trend mírného zlepšování, úroveň chudoby zůstává zejména mezi Romy a dětmi na znepokojivě vysoké úrovni. Přetrvávají mezery v přiměřenosti i rozsahu sociální pomoci.
(19)

V prosinci 2014 byl přijat široce pojatý zmocňovací zákon v oblasti reformy trhu práce („zákon o zaměstnanosti“), který pokračuje v cestě započaté v rámci předchozích reforem. Je v něm pamatováno především na změny právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, systém dávek v nezaměstnanosti, řízení a fungování aktivních a pasivních politik na trhu práce a rovnováhu mezi rodinným a pracovním životem. Účinné provádění tohoto zákona bude záviset především na přijetí nezbytných legislativních prováděcích dekretů. Tyto dekrety se zaměřují na využívání systémů mzdových příplatků, revizi smluvních ujednání, rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a na posílení aktivních politik na trhu práce. Vyjednávání na nižší úrovni, jež by mohlo přispět k lepšímu sladění mezd s produktivitou a podpořit přijímání inovativních řešení v rámci podniků, se týká stále ještě pouze malého počtu společností. Dohoda z ledna 2014 o postupech pro usměrňování zastoupení odborů ve výrobním odvětví by mohla pomoci podpořit smluvní vyjednávání na nižší úrovni, zatím však nevstoupila v účinnost. Účast žen na trhu práce patří i přes svůj nárůst k nejnižším v Unii. Nezaměstnanost mladých lidí dosáhla ve třetím čtvrtletí roku 2014 téměř 43 %, přičemž podíl mladých lidí ve věku 15 až 24 let, kteří nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy, je nejvyšší v Unii. Některé příčiny lze připsat vzdělávacímu systému, který je stále ještě pod evropským průměrem co do výsledků škol a vyznačuje se poměrně vysokou měrou předčasného ukončování školní docházky. Pouze 54,6 % osob ve věku 15 až 34 let, které během posledních tří let dokončily první a druhou etapu terciárního vzdělávání, našlo zaměstnání, přičemž průměr EU činí 78,6 %. Itálie zažila jeden z nejvyšších nárůstů chudoby a sociálního vyloučení v Unii, což mělo dopad především na děti. Systémy sociální pomoci zůstávají roztříštěné a neschopné na tuto výzvu reagovat, což vede k velké neefektivitě v oblasti nákladů.
(8)

Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje také snížit schodek natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo strukturální saldo v roce 2015 splnit střednědobý cíl. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.
(8)

Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2015 (6) se na Maltu v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně snížit celkový schodek vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,6 % HDP v roce 2015 a 0,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 lze nápravu nadměrného schodku považovat za provedenou v roce 2014. Podle programu stability vláda počítá s dosažením střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu v roce 2019, tedy jeden rok po uplynutí programového období. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability postupně klesat až na 61,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Zdá se, že existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadované korekce o 0,6 % HDP směrem k dosažení střednědobého cíle, a to jak v roce 2015, tak v roce 2016. V roce 2015 se počítá s nižším než požadovaným zlepšením strukturálního salda, konkrétně o 0,1 % HDP. Korekce projektovaná pro rok 2016 je v souladu s její požadovanou výší, ale v celkovém období let 2015 a 2016 existuje riziko, že dojde k jistému odchýlení od požadovaných hodnot. Malta dostatečně neupřesnila opatření na podporu dosažení cílů ohledně rozpočtového schodku, jejichž plnění je naplánováno na dobu po roce 2016. V letech 2015 a 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Malta by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.
(11)

Důchodový systém je zatížen velkým počtem předčasných odchodů do důchodu, příliš velkorysým systémem předčasných důchodů u některých povolání a řadou zvláštních důchodových režimů. Předčasný odchod do důchodu je usnadněn tím, že snížení důchodu je relativně malé, popřípadě pro některé pracovníky nulové. Rozdíl mezi minimálním věkem pro předčasný odchod do důchodu a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu je – v porovnání s průměrem EU, kde je méně než tři roky – vysoký. Důchodový systém je navíc velmi roztříštěný, což omezuje výdaje na standardní důchody. V důsledku toho je navzdory srovnatelným výdajům efektivnost důchodového systému nižší než ve většině členských států. Ve zdravotnictví jsou i nadále fiskálním rizikem opakované nedoplatky. Byly zahájeny kroky k racionalizaci financování nemocnic, ale jejich provádění má určitá rizika. Schválené 10 % navýšení rozpočtu pokrývá finanční potřeby v této oblasti pouze částečně; je třeba dosáhnout dalších úspor pomocí zvýšení efektivnosti, aby byly nedoplatky do roku 2017 zcela odstraněny.
(8)

Na Slovensko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje postupně zlepšovat celkový schodek vládního sektoru, který má dosahovat 2,5 % HDP v roce 2015 a 0,5 % HDP v roce 2018. Střednědobého cíle, tj. strukturálního deficitu ve výši 0,5 % HDP, by podle programu stability mělo být dosaženo od roku 2017. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl v roce 2015 nepatrně snížit na 53,4 % a následně by měl postupně klesat až na 50,3 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Prozatím však nebyla dostatečně přesně vymezena opatření, která budou dosažení plánovaných cílů pro schodek od roku 2016 podporovat. Podle prognózy Komise z jara 2015 se bude čistý růst výdajů nacházet v roce 2015 i v roce 2016 pod referenční hodnotou, a bude tudíž splňovat požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Na základě posouzení slovenského programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Slovensko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.