Oprava rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států

( Úřední věstník Evropské unie L 331 ze dne 14. prosince 2017 )

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 zní takto:

Činnosti prováděné v rámci stálé strukturované spolupráce by měly být v souladu s dalšími opatřeními společné zahraniční a bezpečnostní politiky a dalšími politikami Unie. Rada a, v rámci svých pravomocí, vysoký představitel a Komise by měli spolupracovat s cílem dosáhnout ve vhodných případech maximální součinnosti.

optimalizovat nadnárodní struktury: zúčastněné členské státy by se mohly zavázat k tomu, že se zapojí a budou zastávat aktivní úlohu v hlavních stávajících a případných budoucích strukturách zapojených do evropské vnější činnosti ve vojenské oblasti (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS);

postupně, ve střednědobém horizontu zvyšovat výdaje na investice do obrany až do výše 20 % celkových výdajů na obranu (společná referenční hodnota) s cílem vyřešit nedostatky v oblasti strategických schopností účastí na projektech zaměřených na obranné schopnosti v souladu s plánem rozvoje schopností a koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany;

zdůrazňujíce, že Evropská rada se na zasedání ve dnech 22. a 23. června 2017 shodla na tom, že je třeba zahájit inkluzivní a ambiciózní stálou strukturovanou spolupráci, a reagujíce na mandát Evropské rady vypracovat do tří měsíců „společný seznam kritérií a pevných závazků, plně v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy a protokolem č. 10 připojeným ke Smlouvě – a to i s ohledem na nejnáročnější mise –, […], jehož součástí bude přesný harmonogram a konkrétní mechanismy hodnocení, s cílem umožnit členským státům, které toho budou schopny, aby neprodleně oznámily svůj záměr účastnit se“;

připomínajíce, že Rada pro zahraniční věci se dne 6. března 2017 shodla na tom, že je třeba pokračovat v práci na inkluzivní stálé strukturované spolupráci na základě modulárního přístupu, která by měla být otevřena všem členským státům, které jsou ochotny přijmout nezbytné přísné závazky a splnit stanovená kritéria, a to na základě čl. 42 odst. 6 a článku 46 Smlouvy a protokolu č. 10 připojeného ke Smlouvě;

připomínajíce rovněž, že Evropská rada také vyzvala k posílení spolupráce za účelem rozvoje nezbytných schopností, jakož i k závazku poskytnout tyto schopnosti v případě potřeby k dispozici, a že konstatovala, že Evropská unie a její členské státy musí být schopny přispět rozhodujícím způsobem ke kolektivnímu úsilí, a stejně tak jednat samostatně, kdykoli a kdekoli to je nutné, a s partnery, kdykoli je to možné;

poukazujíce na to, že stálá strukturovaná spolupráce by mohla významně přispět k naplnění úrovně ambicí Evropské unie, mimo jiné i v souvislosti s nejnáročnějšími misemi a operacemi, a že by mohla usnadnit rozvoj obranných schopností členských států prostřednictvím intenzivního zapojení do projektů nadnárodního zadávání zakázek a intenzivní spolupráce s vhodnými průmyslovými subjekty včetně malých a středních podniků, jakož i posílit evropskou spolupráci v oblasti obrany, a to při plném využití Smluv;

Povinná povaha závazků v rámci stálé strukturované spolupráce bude zajištěna prostřednictvím každoročního pravidelného hodnocení, prováděného vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku za podpory zejména Evropské obranné agentury, pokud jde o aspekty rozvoje schopností (popsané především v článku 3 protokolu č. 10), a Evropské sužby pro vnější činnost, včetně Vojenského štábu EU a dalších struktur společné bezpečnostní a obranné politiky, pokud jde o operativní aspekty stálé strukturované spolupráce. Prostřednictvím stálé strukturované spolupráce by Unie mohla pokročit směrem k soudržné struktuře s celým spektrem sil, neboť stálá strukturovaná spolupráce by stávající nebo budoucí struktury a úsilí orientované zdola nahoru doplnila o koordinaci a pokyny ve směru shora dolů.

Stálá strukturovaná spolupráce je zásadním krokem k posílení společné obranné politiky. Mohla by být jedním z prvků možného vývoje směrem ke společné obraně, pokud by o tom Rada jednomyslně rozhodla (jak je stanoveno v čl. 42 odst.2 Smlouvy o Evropské unii). Dlouhodobou vizí v rámci stálé strukturované spolupráce by mohlo být vytvoření soudržné struktury s celým spektrem sil, jež by doplňovala NATO, které bude pro jeho členy i nadále základem kolektivní obrany.

optimalizovat nadnárodní struktury: zúčastněné členské státy by se mohly zavázat k tomu, že se zapojí a budou zastávat aktivní úlohu v hlavních stávajících a případných budoucích strukturách zapojených do evropské vnější činnosti ve vojenské oblasti (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS);

postupně, ve střednědobém horizontu zvyšovat výdaje na investice do obrany až do výše 20 % celkových výdajů na obranu (společná referenční hodnota) s cílem vyřešit nedostatky v oblasti strategických schopností účastí na projektech zaměřených na obranné schopnosti v souladu s plánem rozvoje schopností a koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany;

PŘÍLOHA III – ŘÍZENÍ

1. Ústředními aktéry rozhodovacího procesu jsou i nadále zúčastněné členské státy v součinnosti s vysokým představitelem

Stálá strukturovaná spolupráce je rámcem řízeným zúčastněnými členskými státy a primárně zůstává v jejich pravomoci. Pro nezúčastněné členské státy Evropské unie je zajištěna transparentnost.

V zájmu zajištění řádné koordinace stálé strukturované spolupráce s celkovou bezpečnostní a obrannou politikou, jíž je nedílnou součástí, bude vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku plně zapojen do procesů souvisejících se stálou strukturovanou spoluprací. Vysoký představitel bude odpovědný za řízení každoročního hodnocení, k němuž vyzvala Evropská rada a které je uvedeno v bodě 4 níže. Evropská služba pro vnější činnost (SVČ), včetně Vojenského štábu EU, a Evropská bezpečnostní agentura budou v úzké koordinaci s náměstkem generálního tajemníka pro společnou bezpečnostní a obrannou politiku a reakci na krize (útvar ESVČ) zajišťovat pro stálou strukturovanou spolupráci sekretariát.

V souladu s článkem 3 protokolu č. 10, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva“), a s rozhodnutím Rady o zřízení Evropské obranné agentury bude Evropská obranná agentura poskytovat vysokému představiteli podporu v souvislosti s těmi aspekty stálé strukturované spolupráce, které se týkají rozvoje schopností. ESVČ bude vysokému představiteli poskytovat podporu, zejména pokud jde o operativní aspekty stálé strukturované spolupráce, mimo jiné prostřednictvím vojenského štábu EU a dalších struktur společné bezpečnostní a obranné politiky.

Je na místě uvést, že v souladu s čl. 41 odst. 1 Smlouvy „[s]právní výdaje, které orgánům vzniknou při provádění této kapitoly, jsou hrazeny z rozpočtu Evropské unie“.

2. Řízení spočívá ve dvou úrovních řízení, přičemž jedna úroveň je zastřešující a zajišťuje zachování soudržnosti a ambicí stálé strukturované spolupráce a doplňují ji konkrétní řídící postupy pro projekty stálé strukturované spolupráce.

2.1 Zastřešující úroveň bude odpovídat za soudržnost a důvěryhodné provádění stálé strukturované spolupráce.

Řízení bude vycházet ze stávajících struktur. Otázkami stálé strukturované spolupráce by se mohli zabývat ministři zahraničních věcí a ministři obrany členských států Evropské unie v rámci společných zasedání Rady pro zahraniční věci (obrana), která se konají obvykle dvakrát ročně. Jsou-li na zasedání Rady projednávány otázky stálé strukturované spolupráce, jsou hlasovací práva vyhrazena zástupcům zúčastněných členských států. Zúčastněné členské státy by na takovém zasedání mohly jednomyslně přijímat nové projekty (v souladu s čl. 46 odst. 6 Smlouvy), zabývat se předloženými hodnoceními úsilí zúčastněných členských států, zejména hodnoceními podrobně popsanými v bodě 3 této přílohy, a mohly by v souladu s čl. 46 odst. 3 Smlouvy kvalifikovanou většinou po konzultaci s vysokým představitelem přijímat rozhodnutí, kterým potvrdí účast dalšího členského státu.

V souladu s čl. 46 odst. 4 Smlouvy může Rada jako nejzazší opatření pozastavit účast členského státu, který již nesplňuje kritéria, a to za předpokladu, že předem stanoví jasný časový rámec pro individuální konzultace a opatření v reakci na takovou situaci, nebo členského státu, který již není schopen dostát závazkům a povinnostem v rámci stálé strukturované spolupráce.

Příslušné stávající přípravné orgány Rady se budou scházet „ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci“ tak, že přítomny budou všechny členské státy Evropské unie, avšak bude patřičně zohledněno, že hlasovací práva v Radě mají pouze zúčastněné členské státy. Politický a bezpečnostní výbor by na zasedáních „ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci“ mohl řešit otázky, na kterých mají společný zájem zúčastněné členské státy, plánovat a projednávat projekty nebo jednat o nových členech stálé strukturované spolupráce. Jeho činnost bude podporována prostřednictvím zasedání Politicko-vojenské skupiny ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci. Ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci bude zasedat i Vojenský výbor EU, jehož úkolem bude zejména poskytovat na žádost vojenské poradenství. Kromě toho se mohou konat neformální zasedání pouze za účasti zúčastněných členských států.

2.2 Řízení projektů

2.2.1 Přezkum projektů stálé strukturované spolupráce bude vycházet z posouzení provedeného vysokým představitelem s podporou ESVČ, včetně Vojenského štábu EU, a Evropské bezpečností agentury; výběr projektů bude podléhat rozhodnutí Rady.

Zúčastněné členské státy mohou bez omezení navrhovat veškeré projekty, které považují za užitečné pro účely stálé strukturované spolupráce. Zveřejní svůj záměr s cílem získat podporu a projekty budou předkládat společně sekretariátu stálé strukturované spolupráce a souběžně je budou sdílet se všemi zúčastněnými členskými státy.

Projekty by měly napomáhat ke splnění závazků uvedených v příloze II oznámení; řada těchto závazků vyzývá k rozvoji nebo k poskytnutí schopností označených členskými státy za strategicky relevantní a přinášejících společně odsouhlasenou přidanou hodnotu Evropské unie, a rovněž žádá, aby bylo v souladu s čl. 42 odst. 6 Smlouvy v rámci dostupných prostředků a schopností poskytnuta významná podpora operacím společné bezpečnostní a obranné politiky (EUFOR) a misím společné bezpečnostní a obranné politiky (například výcvikovým misím EU).

V zájmu zajištění soudržnosti a konzistentnosti jednotlivých projektů stálé strukturované spolupráce navrhujeme omezený počet projektů konkrétně zaměřených na určité mise a operace v souladu s úrovní ambicí Evropské unie. Tyto projekty by pak byly podporovány dalšími projekty, které by měli podpůrnou a pomocnou úlohu. Projekty by měly být odpovídajícím způsobem seskupeny.

Posuzování navrhovaných projektů bude koordinovat sekretariát stálé strukturované spolupráce. Evropská bezpečnostní agentury zajistí, aby nedocházelo ke zdvojování projektů zaměřených na rozvoj schopností se stávajícími iniciativami, a to ani na jiných institucionálních úrovních. Pokud jde o projekty zaměřené na operace a mise, bude Vojenský štáb EU posuzovat, zda jsou tyto projekty v souladu s operačními potřebami Evropské unie a jejích členských států a zda k nim přispívají. Vysoký představitel na tomto základě předloží doporučení, které označí ty návrhy projektů, které jsou nejambicióznější, přispívají k úrovni ambicí Evropské unie a jsou nejvhodnější z hlediska rozvoje strategické samostatnosti Evropy. Projektové portfolio by mělo odrážet odpovídající rovnováhu mezi projekty, které se zaměřují spíše na oblast rozvoje schopností, a těmi, které lze zařadit spíše do oblasti operací a misí.

Doporučení vysokého představitele bude podkladem pro Radu, která na jeho základě v návaznosti na vojenské poradenství Vojenského výboru EU ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci a prostřednictvím Politického a bezpečnostního výboru ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci rozhodne o seznamu projektů stálé strukturované spolupráce prováděných v rámci stálé strukturované spolupráce. Rada rozhodne jednomyslně, přičemž k jednomyslnosti je v souladu s čl. 46 odst. 6 Smlouvy zapotřebí pouze hlasů zástupců zúčastněných členských států.

Nezúčastněné členské státy Evropské unie mohou v každém případě oznámit svůj úmysl účastnit se projektů tím, že přijmou příslušné závazky a připojí se ke stálé strukturované spolupráci.

Ve výjimečných případech mohou účastníci projektů přizvat k účasti třetí státy, a to v souladu s obecnými ujednáními, o nichž Rada zavčas rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 6 Smlouvy. Tyto státy by musely přinášet dotčenému projektu podstatnou přidanou hodnotu, musely by přispět k posílení stálé strukturované spolupráce a společné bezpečnostní a obranné politiky a plnit náročnější závazky. Tím nebudou těmto třetím státům uděleny rozhodovací pravomoci při řízení stálé strukturované spolupráce. Rada ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci kromě toho rozhodne, zda příslušný třetí stát přizvaný příslušnými účastníky projektu splnil podmínky stanovené v obecných ujednáních.

2.2.2 Řízení projektů je v prvé řadě úkolem zúčastněných členských států

Pro účely rozhodování o seznamu projektů stálé strukturované spolupráce v Radě musí být ke každému projektu přiložen seznam zúčastněných členských států, které jsou do něj zapojeny. Členské státy, které se účastní konkrétního projektu, v předstihu společně předloží návrh tohoto projektu.

Zúčastněné členské státy zapojené do projektu se mezi sebou jednomyslně dohodnou na podmínkách a rozsahu své spolupráce, včetně příspěvku, který je nezbytný pro zapojení se do projektu. Stanoví pravidla řízení projektu a budou rozhodovat o přijetí dalších zúčastněných členských států v průběhu projektového cyklu, přičemž tyto členské státy mohou mít status účastníka nebo pozorovatele. Nicméně je zapotřebí vypracovat společný soubor pravidel řízení, který by bylo možné přizpůsobit v rámci jednotlivých projektů. Zajistilo by se tím určité sjednocení způsobů řízení napříč projekty a usnadnilo jejich iniciování. Zejména v případě projektů zaměřených na rozvoj schopností ponesou za řízení projektů (tj. za specifikaci, strategii pořizování, výběr výkonné agentury, volbu průmyslových podniků atd.) i nadále výlučnou odpovědnost zúčastněné členské státy zapojené do daného projektu.

Zúčastněné členské státy informují o projektech odpovídajícím způsobem nezúčastněné členské státy.

3. Přesně definovaný vícefázový přístup s realistickými a závaznými cíli pro každou fázi

Závazky přijaté zúčastněnými členskými státy budou naplňovány prostřednictvím úsilí na vnitrostátní úrovni a konkrétními projekty.

Realistický vícefázový přístup má zásadní význam pro to, aby se zachovala účast členských států v první linii ve stálé strukturované spolupráci, a tím i zásady ambicióznosti a inkluzivnosti. Ačkoliv zúčastněné členské státy budou usilovat o splnění všech svých závazků již od oficiálního zahájení stálé strukturované spolupráce, některé z nich lze splnit dříve než jiné. Za tímto účelem musí zúčastněné členské státy dohodnout vícefázový přístup.

Fáze budou zohledňovat další již naplánované činnosti (například provádění evropského obranného akčního plánu, zahájení provádění příštího víceletého finančního rámce v roce 2021 a závazky, které členské státy již přijaly v souvislosti s jinými rámci). Rozdělení do dvou fází (2018–2021 a 2021–2025) umožní načasovat plnění jednotlivých závazků. Po roce 2025 bude proveden přezkum. Zúčastněné členské státy za tímto účelem posoudí plnění všech závazků stálé strukturované spolupráce a rozhodnou o nových závazcích s cílem zahájit novou fázi na cestě k integraci evropské obrany a bezpečnosti.

4. Řízení stálé strukturované spolupráce vyžaduje dobře koncipovaný a ambiciózní mechanismus hodnocení vycházející z vnitrostátních prováděcích plánů.

Za plnění závazků ručí všechny členské státy a vysoký představitel předloží v souladu se zásadou pravidelného hodnocení stanovenou protokolem č. 10 (článek 3) o tomto plnění zprávu. Závazná povaha a důvěryhodnost dohodnutých závazků bude zajištěna dvouúrovňovým mechanismem hodnocení:

4.1 „Vnitrostátní prováděcí plán“

Všechny zúčastněné členské státy se na důkaz toho, že jsou schopny a ochotny plnit dohodnuté závazky, zavazují předložit ještě před přijetím rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce vnitrostátní prováděcí plán, ve kterém popíší svou schopnost dostát přijatým závazkům. V zájmu zajištění transparentnosti budou tyto prováděcí plány zpřístupněny všem zúčastněným členským státům.

Hodnocení toho, jak zúčastněné členské státy plní dohodnuté závazky, bude prováděno jednou ročně na základě vnitrostátních prováděcích plánů, prostřednictvím sekretariátu stálé strukturované spolupráce a z pověření vysokého představitele (s podporou Evropské bezpečnostní agentury, pokud jde o investice do obrany, a s podporou ESVČ, včetně Vojenského štábu EU, pokud jde o operativní aspekty). Toto hodnocení bude z pověření Rady postoupeno Politickému a bezpečnostnímu výboru (ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci), jakož i Vojenskému výboru EU (ve složení pro stálou strukturovanou spolupráci) za účelem získání jejich stanoviska.

Hodnotitelé se zaměří na důvěryhodnost závazků stálé strukturované spolupráce, kterou ověří důkladnou kontrolou vnitrostátních prováděcích plánů jednotlivých členských států, věcných ustanovení a příspěvků k projektům.

Po zahájení stálé strukturované spolupráce budou zúčastněné členské státy na základě požadavků vícefázového přístupu odpovídajícím způsobem aktualizovat své vnitrostátní prováděcí plány.

Na začátku každé fáze budou jednotlivé závazky podrobně vymezeny prostřednictvím přesnějších cílů stanovených mezi zúčastněnými členskými státy v zájmu usnadnění hodnotícího procesu.

4.2 Každoroční přezkum a strategický přezkum na závěr každé fáze

Vysoký představitel předloží alespoň jednou ročně společnému zasedání Rady pro zahraniční věci / Obrana zprávu vycházející z příspěvků poskytnutých Evropskou bezpečnostní agenturou (v souladu s článkem 3 protokolu č. 10) a ESVČ, včetně Vojenského štábu EU. V této zprávě bude podrobně popsán stav provádění stálé strukturované spolupráce, včetně toho, jak jednotlivé zúčastněné členské státy plní své závazky v souladu s vnitrostátními prováděcími plány. Zpráva bude po vydání stanoviska Vojenského výboru EU sloužit jako podklad pro doporučení a rozhodnutí Rady přijímaná v souladu s článkem 46 Smlouvy.

Na konci každé fáze (v letech 2021 a 2025) bude proveden strategický přezkum, jehož prostřednictvím bude vyhodnoceno plnění závazků, jež měly být v dané fázi splněny, bude rozhodnuto o zahájení následující fáze a v případě potřeby budou aktualizovány závazky pro následující fázi.