ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Schodek běžného účtu je navzdory poklesu na přibližně 8 % HDP v roce 2010 stále vysoký a pravděpodobně bude ve střednědobém horizontu brzdit hospodářský růst. Vysoké výdaje veřejného sektoru musí být financovány buď zahraničním dluhem, nebo vyššími domácími soukromými úsporami. Vyšší domácí soukromé úspory by znamenaly vytěsnění soukromé spotřeby nebo investic, a v důsledku toho nižší růst produktu. Ve střednědobém horizontu by se schodek nadále zlepšoval, ale mírným tempem. Dne 13. července 2010 Rada v rámci postupu při nadměrném schodku doporučila, aby kyperské orgány také posílily závazný charakter střednědobého rozpočtového rámce. Doposud nebyl oznámen žádný pokrok. Podle programu stability by měl být střednědobý rozpočtový rámec plně prováděn od rozpočtového roku 2014, nikoli 2012, jak se až do nedávna očekávalo. Jeho dopad by se proto projevil až ve střednědobém horizontu. Včasné provádění nového rámce by bylo důležité pro úspěšnou a trvalou konsolidaci veřejných financí.
(11)

Ke snížení vysokého veřejného dluhu by se měla přijmout opatření na vyřešení problematiky výdajů souvisejících se stárnutím populace a mělo by se dosáhnout strukturálního snížení schodku. Nová federální vláda v prosinci 2011 schválila reformu belgického systému důchodového zabezpečení. Aby se věk odchodu do důchodu reálně zvýšil, je nutné zahájené reformy systému skutečně provádět a kontrolovat. Je také naprosto nezbytné podpořit reformu důchodového systému opatřeními, která podněcují aktivní stárnutí a delší pracovní kariéru, přičemž k dosažení uvedeného cíle by přispěly i další reformy, například vytvoření vazby mezi zákonem stanoveným věkem pro odchod do důchodu a průměrnou délkou života.
4.

Na základě závěrů ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 1. a 2. března 2012 zajistit soudržnost celkové fiskální politiky v eurozóně pokračováním ve fiskální konsolidaci podle doporučení a rozhodnutí Rady a v souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu, které zohledňují makrofinanční situaci konkrétních zemí. Členské státy postižené významnými a potenciálně rostoucími rizikovými prémiemi by měly omezit odchylky od cílů nominálního salda i za horších než očekávaných makroekonomických podmínek; ostatní členské státy by měly umožnit automatickým stabilizátorům, aby pomáhaly strukturálnímu přizpůsobení a v případě dalšího zhoršování makroekonomických podmínek byly připraveny přezkoumat tempo konsolidace. Složení veřejných výdajů a příjmů by mělo odrážet dopad růstu výdajů a zdrojů příjmů. Zejména všechna dostupná rozpočtová rozpětí by měla být použita na podporu veřejných investic v eurozóně, přičemž by se přihlíželo k rozdílům v nákladech na financování, které mezi jednotlivými zeměmi existují.
(12)

Vláda v minulém roce zavedla nová opatření na snížení nezaměstnanosti mládeže a dlouhodobě nezaměstnaných. Jednalo se například o pilotní program na snížení dlouhodobé nezaměstnanosti a o zavedení sociální záruky pro mladé lidi. Zavedená opatření jsou ambiciózní a relevantní, ale musejí být prováděna s jasnějším zaměřením na zlepšení dovedností a pozice cílových skupin na trhu práce. S ohledem na demografické změny je pro zajištění udržitelnosti veřejných financí a budoucí pokrytí poptávky po pracovních silách nutné zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků. Prodloužení průměrné délky života bylo rychlejší, než se očekávalo při přípravě důchodové reformy v roce 2005, a postupně by se mohlo ukázat, že současné zákonem stanovené věkové rozmezí pro odchod do důchodu je příliš nízké. Vláda se ve svém programu stability zavázala zvýšit skutečný věk odchodu do důchodu na 62,4 let do roku 2025. V březnu 2012 se sociální partneři dohodli na několika opatřeních k prodloužení pracovní kariéry. Vláda se zavázala provést důchodovou reformu nejpozději do 1. ledna 2017. Nyní je třeba se soustředit na provádění dohodnutých opatření v krátkodobém horizontu.
(14)

Hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 potvrdil, že vysoké hrubé zadlužení domácností je sice do určité míry strukturálním rysem dánského hospodářství (přičemž majetek domácností značně přesahuje jejich zadlužení), přesto se obavy ohledně dluhů domácností objevují, jelikož v důsledku vývoje na trhu s bydlením se zadlužení dostalo nad úroveň odůvodnitelnou strukturálními faktory, jako je majetek domácností a penzijní aktiva. Od roku 2003 se změnila i skladba hypotečních úvěrů: na úkor splátkových úvěrů s pevnou úrokovou sazbou narůstá obliba úvěrů osvobozených od splátek a s pohyblivou sazbou. V současnosti proto domácnosti při dané míře zadlužení pociťují nárůst úrokových sazeb a výkyvy cen nemovitostí silněji, než tomu bylo před deseti lety. Tím se zvyšují potenciální rizika pro finanční a hospodářskou stabilitu. Dánsko přijalo příslušná opatření, jež mají riziková místa v systému hypoték řešit. Ministerstvo obchodu a růstu nyní analyzuje složení hypotečních úvěrů v domácnostech s ohledem na příjem, dlouhodobé údaje o trhu práce a další socioekonomické ukazatele. Cílem je určit potenciální zranitelnost domácností v případě různých hospodářských otřesů včetně výkyvů úrokové sazby. Rovněž by však měla být zvážena opatření, jimiž by se ve střednědobém horizontu předešlo procyklickému vývoji na trhu s bydlením a jež by měla v ideálním případě spočívat v nové úpravě zdanění majetku podle jeho skutečné ceny na trhu. Budoucím procyklickým účinkům by se mohlo předejít i díky odstranění limitů pro každoroční nárůst daně z obecních pozemků. Tato opatření by měla být zaváděna postupně, jelikož je třeba brát v potaz současnou potřebu stabilizace na trhu s bydlením.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je s ohledem na roky 2012 a 2013 obezřetný. Pokud jde o období 2014-2016, je scénář optimističtější a předpokládá průměrný růst HDP ve výši 2,1 %, což důsledně převyšuje současné odhady potenciálního růstu. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu stability je napravit do roku 2013 nadměrný schodek a do roku 2016 dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle. Střednědobý rozpočtový cíl stanovený v programu stability se změnil z dosažení vyrovnaného rozpočtu v průběhu hospodářského cyklu na dosažení strukturálního deficitu ve výši 0,45 % HDP, což přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaná náprava nadměrného schodku je v souladu s lhůtou, kterou stanovila Rada ve svém doporučení vydaném v rámci postupu při nadměrném schodku v prosinci 2009. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) je však průměrné roční fiskální úsilí plánované na období 2011–2013 ve výši 0,5 % HDP nižší než 0,75 % HDP, které doporučila Rada. Plánovaný strukturální pokrok při dosahování střednědobého rozpočtového cíle je na rok 2015 dostatečný, je však nižší než referenční hodnota 0,5 % HDP ročně stanovená v Paktu o stabilitě a růstu na roky 2014 až 2016. Předpokládané tempo růstu veřejných výdajů v letech 2014–2015, při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů, respektuje referenční hodnotu pro výdaje stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu. Fiskální cíle, a to jak u příjmů, tak u výdajů, však ohrožují rizika. Například je obtížné vyčíslit rozpočtový dopad některých opatření, protože závisí na tom, v jakém rozsahu se jednotlivá opatření ujmou. Vzhledem k tomu, že právní předpisy ještě nebyly dohodnuty, nejsou podrobnosti o dani z finančních transakcí zatím známy. Plánované škrty výdajů na nižší než celostátní úrovni zatím nebyly identifikovány. Program solidarity předpokládá, že poměr dluhu k HDP, který na konci roku 2011 dosáhl 72,2 %, dosáhne vrcholu v roce 2013 ve výši 75,3 % a poté se bude postupně snižovat až na 70,6 % v roce 2016. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu stanovenou v Paktu o stabilitě a růstu, bude se Rakousko v letech 2014–2016 nacházet v přechodném období a plány uvedené v programu stability by zajištily dostatečný pokrok v úsilí o dosažení souladu s referenční hodnotou. Tuto projekci však doprovázejí rizika spojená s rostoucím dluhem státních podniků, které nejsou zahrnuty do sektoru veřejné správy, a s případnou další zátěží plynoucí z vládní podpory bankovního sektoru.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 dospěla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž je program stability založen, je v podstatě realistický, pokud jde o rok 2012, a optimistický s ohledem na pozdější období. Prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpokládala, že růst HDP dosáhne – 1,8 % v roce 2012 a – 0,3 % v roce 2013, zatímco program stability uvádí – 1,7 % a 0,2 %. V souladu s postupem při nadměrném schodku je cílem rozpočtové strategie popsané v programu stability snížit do roku 2013 schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP, a to hlavně omezením výdajů, ale také díky některým opatřením ke zvýšení příjmů. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) činí podle programu stability v letech 2011–2013 průměrné roční zlepšení strukturálního salda 2,6 % HDP, čímž je překročeno fiskální úsilí v průměrné výši více než 1,5 % HDP doporučované na období 2010–2013 v rámci postupu při nadměrném schodku. V návaznosti na nápravu nadměrného schodku program stability potvrzuje střednědobý rozpočtový cíl v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu, kterého by se mělo téměř dosáhnout do roku 2015 při strukturálním schodku rozpočtu ve výši 0,2 % HDP. Střednědobý cíl přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Předpokládané tempo strukturální korekce v letech 2012–2013 je dostatečné k plnění střednědobého cíle a tempo růstu veřejných výdajů je při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem uvedeným v Paktu o stabilitě a růstu. V programu stability se předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2013 a poté začne klesat. V letech 2014 a 2015 bude Španělsko procházet přechodným obdobím a plány představené v programu stability by zajistily dostatečný pokrok směrem k dodržení referenční hodnoty pro snížení dluhu stanovené v Paktu o stabilitě a růstu. Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky nepříznivého vývoje. Makroekonomický vývoj může být méně příznivý, než se očekává. Navíc nejsou dostatečně upřesněna opatření po roce 2013. Riziko pro rozpočtovou strategii představuje rovněž plnění rozpočtu ze strany regionální správy (vzhledem ke špatným výsledkům v této oblasti v nedávné době), větší citlivost příjmů na uskutečňovanou strukturální korekci, nejistý dopad fiskální amnestie na příjmy a potenciální další záchranné finanční operace. Jakýkoli dopad těchto záchranných finančních operací na schodek bude jednorázový. Ke zmírnění rizika nedostatků na regionální úrovni je třeba přísně prosazovat zákon o rozpočtové stabilitě a přijmout důrazná fiskální opatření na regionální úrovni. Vzhledem k decentralizované povaze španělských veřejných financí je nezbytný pevný fiskální a institucionální rámec. Rada vítá záměr Komise předložit v nejbližších týdnech podrobné posouzení realizace doporučení Rady k nápravě nadměrného schodku, přičemž přihlédnuto bude i k víceletému rozpočtovému plánu na období 2013–2014.
(11)

Vláda schválila a částečně provedla reformu důchodového systému zaměřenou na obnovení udržitelnosti veřejných financí a zvyšování úspor na důchod. Z důvodu postupného nárůstu důchodových výdajů, který by se měl od roku 2030 zrychlovat, je však předpokládaná fiskální nerovnováha v důchodovém systému v porovnání s průměrem EU stále vysoká. Reforma posiluje vazbu mezi zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a střední délkou života, ale nezahrnuje mechanismus, který by zajistil včasnou reakci na budoucí změny. Kapacita nově zřízeného fondového pilíře k tomu, aby v budoucnu přispíval k vyšším průměrným důchodům, závisí na podílu pracovníků, zejména mladších, kteří se do tohoto pilíře zapojí, a na očekávané výnosnosti v dlouhodobém horizontu. Nebyla však oznámena žádná opatření k podpoře efektivní účasti v tomto pilíři a bylo by vhodné zajistit více poradenství potenciálním střadatelům. Mimoto nový systém předčasného důchodu připravovaný vládou po dohodě se sociálními partnery představuje značné riziko pro důvěryhodnost a ambici reforem dosáhnout jak účinného zvýšení věku odchodu do důchodu, tak přiměřených důchodů.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtová projekce v programu, je optimistický. Prognóza útvarů Komise z jara 2012 předpovídala růst HDP, který by měl dosáhnout 0,5 % v roce 2012 a 1,3 % v roce 2013, oproti 0,7 % a 1,75 % podle programu stability. Poté, co Francie v roce 2011 zaznamenala nižší schodek, než se předpokládalo (5,2 % HDP), je podle programu stability plánováno jeho snížení na 3 % HDP v roce 2013, což je lhůta stanovená Radou pro odstranění nadměrného schodku, a následně konsolidovat rozpočet až k vyrovnanému rozpočtu, jehož má být dosaženo do roku 2016. Předpokládá se, že střednědobý rozpočtový cíl vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření bude v období programu stability dosažen. Do střednědobého rozpočtového cíle programu se přiměřeně promítají požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánované průměrné roční fiskální úsilí na období 2010–2013, založené na vývoji (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5), je v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009. Aby bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle, je v letech 2014-2016 plánován roční pokrok ve strukturálním vyjádření odpovídající 0,7 % HDP. Podle programu stability je tempo růstu veřejných výdajů, přičemž se vezmou v úvahu diskreční příjmová opatření, v souladu s výdajovým kritériem podle Paktu o stabilitě a růstu. Postup korekce předložený v programu stavility je vystaven rizikům. Makroekonomický scénář by mohl být nakonec méně příznivý, než jak uvádějí útvary Komise v prognóze z jara roku 2012. Opatření nejsou dostatečně přesná k tomu, aby bylo dosaženo cílů na rok 2013 a roky následující a doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí. Navíc výsledky Francie, pokud jde o dodržování výdajových cílů, jsou smíšené. Proto není možné zajistit, že nadměrný schodek bude do roku 2013 napraven, ledaže by byla dostatečně vymezena plánovaná opatření a doplňkové požadavky byly zavedeny jako nezbytné. Očekává se, že míra zadlužení, která byla v roce 2011 85,8 % HDP, dosáhne roku 2013 89,2 % a následně klesne na 83,2 % v roce 2016. Podle programu stability bude referenční hodnota snížení dluhu splněna na konci přechodného období (2016).
(15)

Za účelem řešení problému nízké účasti starších pracovníků na trhu práce Polsko přijalo celkovou reformu důchodového systému. Zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu se bude od roku 2013 postupně zvyšovat na 67 let (v současnosti 65 let pro muže a 60 let pro ženy); této věkové hranice má být v případě mužů dosaženo v roce 2020 a v případě žen v roce 2040. Polsko dále usiluje o omezení výhodných podmínek pro důchod vztahujících se na zaměstnance uniformovaných služeb. V roce 2011 Polsko částečně změnilo fond sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS). Tato reforma je však dočasná a z hlediska trhu práce nedostatečná. Pro horníky stále ještě platí zvláštní důchodový systém.
(11)

Vláda dosud nemohla provádět žádné systémové změny penzijního systému vzhledem k dvanáctiměsíčnímu moratoriu na právní předpisy, které bylo uvaleno po záporném výsledku referenda k předchozí penzijní reformě v červnu 2011. Avšak krátkodobá opatření k udržení nákladů byla v prosinci 2011 a květnu 2012 prodloužena a posílena. Přestože jsou tato dočasná nouzová opatření v krátkodobém hledisku důležitá a prospěšná, k dlouhodobému řešení problémů zcela jasně nedostačují. Vláda plánuje, že by nová penzijní reforma měla být provedena na konci roku 2013, zakládala by se na vícepilířovém systému a zvýšila by věk skutečného odchodu do důchodu. Přestože nejsou k dispozici podrobnosti těchto plánů, zdají se být dosti skromné. Vzhledem k rozsahu problému je zapotřebí přistoupit ke komplexní reformě řešící tyto otázky: nízký zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, rozdílný zákonem stanovený věk pro odchodu do důchodu u mužů a žen, rozsáhlé možnosti předčasného odchodu do důchodu a štědrá indexace penzí. Dosud nebyla přijata žádná specifická opatření ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků, přestože se pokyny k provádění aktivních opatření politiky trhu práce na období 2012–2015 a plán z roku 2012 na provádění aktivních opatření politiky zaměstnanosti zaměřují na starší nezaměstnané osoby jakožto specifickou cílovou skupinu.
(11)

Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěrů, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Projekce programu stability na roky 2012-13 jsou z velké části v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2012, pokud jde o tempo a strukturu hospodářského růstu i o vývoj na trhu práce. Projekce programu stability ohledně hospodářského růstu v pozdějších letech v zásadě odpovídají odhadům Komise týkajícím se střednědobého potenciálního růstu v Německu. Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu stability je splnit střednědobý rozpočtový cíl již v roce 2012 a od roku 2014 dosáhnout v podstatě vyrovnaného nominálního rozpočtu, přičemž nominální schodek bude v roce 2011 činit 1,0 %, a klesne tedy pod referenční hodnotu 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě s významným předstihem před lhůtou stanovenou na rok 2013. Program stability upřesňuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP, (interpretován jako úzké rozmezí okolo 0,5 % HDP), který odpovídajícím způsobem odráží požadavky Paktu stability a růstu, což znamená schodek, jenž nepřekročí 0,5 % HDP. Rizika pro cílové hodnoty schodku a dluhu mohou nastat, zejména pokud se ukáže, že bude třeba dodatečných opatření ke stabilizaci finančního sektoru. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (6) hodlá Německo svůj střednědobý rozpočtový cíl dodržovat po celé programové období a s přihlédnutím k posouzení rizik by se mu to mělo podařit. Podle údajů uvedených v programu stability a rovněž s přihlédnutím k posouzení rizik by míra růstu veřejných výdajů, vezmou-li se v úvahu diskreční opatření na straně příjmů, překročila v roce 2012 kritérium výdajů stanovené v Paktu stability a růstu, ale v roce 2013 by s ním byla opět v souladu. Hrubý dluh se v roce 2012 zvýší o 0,8 procentního bodu na 82,0 % HDP, v roce 2013 klesne na 80 % HDP a v následujících letech se bude dále snižovat. Po nápravě nadměrného schodku se Německo nachází v přechodné fázi a podle plánu dosahuje dostatečného pokroku směrem ke splnění referenční hodnoty pro snížení dluhu stanovené v Paktu stability a růstu.
(11)

Dne 20. ledna 2012 přijala lucemburská vláda návrh zákona o reformě důchodového systému pro soukromý i veřejný sektor. Reformou by byly zavedeny některé nápravné mechanismy pro případ nepříznivého vývoje finanční situace systému a upravena velmi velkorysá metoda výpočtu důchodů. Nová metoda výpočtu bude nicméně zaváděna postupně ve velmi dlouhém časovém horizontu 40 let. Navíc zůstávají obecně nezměněny možnosti předčasného odchodu do důchodu a nebyla navržena žádná opatření, jimiž by se navázal zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu na střední délku života. Celkově činí Lucembursko kroky správným směrem, zdá se však, že navržená reforma nepředstavuje dostatečnou záruku dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
23.

Ustanovení unijního práva, která jsou v projednávané věci relevantní, by měla být v žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce určena s co možná největší přesností a uvedená žádost by měla případně obsahovat stručné shrnutí relevantních argumentů účastníků původního řízení.
(11)

I když se situace na trhu práce v průběhu roku 2011 celkově zlepšila, míra nezaměstnanosti mladých lidí a zranitelných skupin, zejména lidí z rodin migrantů, je nadále vysoká. Ve Švédsku v současné době probíhá několik opatření aktivní politiky trhu práce a reforem v oblasti vzdělávání, jež mají tuto situaci řešit. Většina těchto opatření působí smysluplně a věrohodně, nicméně na hodnocení jejich dopadu je ještě příliš brzy. V každém případě je nejistá relevantnost a účinnost hlavního opatření zaměřeného na nezaměstnanost mladých lidí - nižší DPH na restaurační a stravovací služby, proto je třeba jej přezkoumat. Kromě toho by kladené cíle mohly být vyšší, pokud by se k uvedeným problémům přistupovalo komplexněji a řešily by se rovněž poměrně vysoké mzdy na dolním konci mzdové stupnice a rozdílná pracovněprávní ochrana stálých a dočasných zaměstnanců.
(11)

Nizozemská vláda předložila plány na postupné zvyšování zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu tak, aby nejpozději v roce 2019 dosahovala 66 let a v roce 2024 dosahovala 67 let. Poté bude zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu navázán na střední délku života. Odpovídající zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu by podpořila opatření na trhu práce. Cílem penzijní reformy je v souladu s dohodou vlády zajištění přiměřeného a udržitelného rozdělení nákladů a rizik ve druhém pilíři v rámci generací a mezi generacemi. Pokud jde o dlouhodobou péči, nizozemská vláda předložila plán reforem. Budou nezbytná další konkrétní opatření, která by přispěla ke snížení finanční zátěže stárnoucí nizozemské společnosti.
(10)

Na základě hodnocení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 došla Rada k závěru, že makroekonomický scénář pro období 2012–2014, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je optimistický. Ačkoli zahrnuje výraznou revizi projekcí růstu směrem dolů, je i nadále vystaven rizikům horšího vývoje, a to zejména v souvislosti s vývojem domácí poptávky v období 2012–2013. Cílem rozpočtové strategie stanovené v programu stability je do roku 2012 odstranit nadměrný schodek a do roku 2014 dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet ho i v roce 2015. Program stability potvrzuje předchozí střednědobý rozpočtový cíl vyváženého strukturálního rozpočtu, který přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Plánovaná náprava nadměrného schodku je v souladu s lhůtou stanovenou v rámci doporučení Rady vydaného v rámci postupu při nadměrném schodku dne 13. července 2010. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda (5) se průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2012 plánuje na 1,5 % HDP, což se rovná úsilí, jež doporučila Rada. Předpokládaný pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2013 je dostatečný, neboť převyšuje referenční hodnotu 0,5 % HDP Paktu o stabilitě a růstu, a to jak podle prognózy útvarů Komise z jara 2012, tak podle programu stability. Tempo růstu veřejných výdajů je vzhledem k diskrečním opatřením na straně příjmů v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu v období 2013–2014, nikoli však v roce 2015. Existují rizika provázející plnění rozpočtových cílů programu stability spojená s makroekonomickým scénářem, který je pro období 2012-2014 optimistický, a s plánovaným konsolidačním úsilím v roce 2013, které se zčásti zakládá na ne zcela specifikovaných opatřeních. Podle programu stability se má poměr dluhu k HDP, který v roce 2011 dosahoval 71,6 %, v roce 2012 zvýšit na 72,1 % a následně postupně klesat až na 65,4 % v roce 2015. Pokud jde o referenční hodnotu pro snížení dluhu stanovenou v rámci Paktu o stabilitě a růstu, bude se Kypr v letech 2013–2015 nacházet v přechodném období a plány předložené v programu stability by zajistily dostatečný pokrok k dosažení referenční hodnoty pro snížení dluhu. S těmito projekcemi jsou však spojena rizika související s možnými operacemi na záchranu finančních institucí.