CS Úřední věstník Evropské unie L 129/19

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. ledna 2006

o vnitrostátních předpisech oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech

(oznámeno pod číslem K(2005) 5532)

(Pouze švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2006/347/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

I. SKUTEČNOSTI

1. Právní předpisy Společenství

(1) Ve směrnici Rady 76/116/EHS ze dne 18. prosince 1975 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv (1) se stanovily požadavky, které musí hnojiva splňovat, aby mohla být uváděna na trh s označením „hnojivo ES“.

(2) V příloze I směrnice 76/116/EHS byla stanovena označení typu a příslušné požadavky, např. pokud jde o složení, které musí splňovat každé hnojivo s označením ES. Hnojiva s označením ES zařazená do tohoto seznamu jsou roztříděna do kategorií podle obsahu hlavních živin, tj. dusíku, fosforu a draslíku.

(3) Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS nesměly členské státy zakázat, omezovat nebo bránit uvádění na trh hnojiv označených jako „hnojivo ES“, která splňují požadavky této směrnice, z důvodu jejich složení, označení nebo balení.

(4) Rozhodnutím Komise 2002/399/ES ze dne 24. května 2002 o vnitrostátních ustanoveních oznámených Švédským královstvím podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech (2) byla udělena odchylka od směrnice 76/116/EHS a byly schváleny švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Švédska hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu. Tato odchylka byla použitelná do 31. prosince 2005.

(5) Směrnice 76/116/EHS ve znění pozdějších předpisů byla nahrazena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (3).

(6) V čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 se stanoví, že odchylky od článku 7 směrnice 76/116/EHS udělené Komisí podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy se považují za odchylky od článku 5 uvedeného nařízení a jsou nadále platné bez ohledu na vstup uvedeného nařízení v platnost.

(7) V 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2003/2003 se uvádí, že se Komise bude zabývat otázkou nezáměrného obsahu kadmia v minerálních hnojivech a podle potřeby vypracuje návrh nařízení, který předloží Evropskému parlamentu a Radě.

(8) Na přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech se pracuje.

2. Přistoupení Švédska

(9) Švédsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 1995. V aktu o přistoupení (4) jsou stanovena přechodná opatření týkající se použití kadmia a jeho uvádění na trh v tomto státě. V čl. 112 odst. 1 se stanoví, že po dobu čtyř let ode dne přistoupení se ustanovení uvedená v příloze XII uvedeného aktu nevztahují v souladu s uvedenou přílohou a s výhradou podmínek v ní stanovených na Švédsko. Článek 112 a bod 4 přílohy XII aktu o přistoupení stanoví, že článek 7 směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, se před 1. lednem 1999 nevztahuje na Švédsko a že ustanovení směrnice 76/116/EHS budou do 31. prosince 1998 přezkoumána v souladu s postupy Společenství.

(10) Článek 2 aktu o přistoupení stanoví, že „ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu“. Článek 168 aktu o přistoupení stanoví, že „nové členské státy uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 189 (nyní článku 249) Smlouvy o ES (…), není-li v seznamu v příloze XIX nebo v jiných ustanoveních tohoto aktu určena jiná lhůta“.

(11) Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/97/ES (5) byla změněna směrnice 76/116/EHS, pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku. V článku 1 se mimo jiné stanoví, že Švédsko může zakázat, aby byla na jeho území uváděna na trh hnojiva obsahující kadmium v koncentracích vyšších, než které byly ke dni přistoupení stanoveny na vnitrostátní úrovni, a že tato odchylka je použitelná od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.

(12) Dne 7. prosince 2001 Švédské království oznámilo stávající vnitrostátní právní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím 2002/399/ES povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.

3. Vnitrostátní předpisy

(13) „Nařízení o chemických látkách (zákazy týkající se manipulace, dovozu a vývozu)“ (1998:944) (6) obsahuje ustanovení týkající se mimo jiné maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech, včetně hnojiv s označením ES. V oddíle 3 odstavci 3 uvedeného nařízení se stanoví, že hnojiva čísel 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05 celního sazebníku obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu nesmějí být nabízena k prodeji ani šířena.

(14) Ustanovení o maximálním přípustném obsahu kadmia v hnojivech jsou v platnosti od roku 1985 po přijetí „nařízení o kadmiu“ (1985:839). „Nařízení o chemických látkách“ (1998:944) kodifikuje různá ustanovení týkající se ochrany životního prostředí, včetně ustanovení obsažených v „nařízení o kadmiu“ (1985:839).

II. POSTUP

(15) Dopisem ze dne 29. června 2005 oznámilo Švédské království Komisi, že hodlá v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES uplatňovat vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech i po 1. lednu 2006. Švédské orgány žádají o prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES.

(16) Dopisem ze dne 29. července 2005 Komise informovala švédské orgány, že obdržela oznámení podle čl. 95 odst. 4 a že šestiměsíční lhůta pro její zkoumání podle čl. 95 odst. 6 započala dnem 30. června 2005, tj. dnem následujícím po dni obdržení oznámení.

(17) Dopisem ze dne 10. srpna 2005 Komise informovala ostatní členské státy o žádosti, kterou obdržela od Švédska. Komise rovněž zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (7) oznámení o této žádosti s cílem informovat další zainteresované strany o vnitrostátních předpisech, které si Švédsko hodlá ponechat.

III. HODNOCENÍ

1. Posouzení přípustnosti

(18) Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.

(19) Cílem oznámení předloženého švédskými orgány dne 29. června 2005 je získat schválení prodloužení stávající odchylky stanovené rozhodnutím 2002/399/ES na období po 31. prosinci 2005. Uvedené rozhodnutí umožňuje Švédsku ponechat v účinnosti vnitrostátní předpisy, které jsou neslučitelné s ustanoveními týkajícími se složení hnojiv s označením ES, která jsou obsažena v nařízení (ES) č. 2003/2003.

(20) Jak je uvedeno výše, členské státy nesmějí podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 omezovat uvádění hnojiv s označením ES na trh z důvodu jejich složení; v ustanoveních o složení se však nestanoví žádná limitní hodnota pro obsah kadmia. To znamená, že podle článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být hnojiva s označením ES, která vyhovují požadavkům uvedeného nařízení, uváděna na trh bez ohledu na svůj obsah kadmia.

(21) Za těchto okolností je zřejmé, že vnitrostátní předpisy oznámené Švédskem jsou svým zákazem uvádět na trh hnojiva s označením ES s obsahem kadmia vyšším než 100 gramů na tunu fosforu více omezující než ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003.

(22) Uvedené vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány byly přijaty v roce 1985, tedy před přistoupením Švédska k Evropské unii. Jak bylo uvedeno výše, v aktu o přistoupení se stanoví přechodná opatření umožňující Švédsku nadále používat po dobu čtyř let vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech pro výrobky upravené směrnicí 76/116/EHS. Směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat výše uvedené vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2001. Rozhodnutím 2002/399/ES byla platnost odchylky prodloužena do prosince 2005.

(23) V souladu s požadavkem čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení oznámilo Švédsko Komisi přesné znění vnitrostátních předpisů přijatých před přistoupením k Evropské unii, které si Švédsko hodlá ponechat, a svoji žádost doplnilo vysvětlením důvodů, které podle jeho názoru ponechání těchto předpisů ospravedlňují.

(24) Důvody sdělené švédskými orgány jsou totožné s důvody, které již byly předloženy v minulosti a které Komisi vedly k udělení odchylky do 31. prosince 2005 prostřednictvím rozhodnutí 2002/399/ES. Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy. Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.

(25) Oznámení předložené Švédskem dne 29. června 2005 s cílem získat schválení k ponechání vnitrostátních předpisů odchylujících se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 je tedy třeba považovat za přípustné podle čl. 95 odst. 4 vykládaného ve smyslu článků 2 a 168 aktu o přistoupení.

2. Posouzení opodstatněnosti

(26) Podle článku 95 Smlouvy musí Komise zajistit, aby byly splněny všechny podmínky umožňující členskému státu využívat odchylku, kterou uvedený článek upravuje.

(27) Komise musí zejména posoudit, zda předpisy oznámené členským státem jsou oprávněné ze závažných důvodů uvedených v článku 30 Smlouvy nebo se týkají ochrany životního nebo pracovního prostředí.

(28) Jestliže Komise považuje vnitrostátní předpisy za oprávněné, musí kromě toho podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy ověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

(29) Švédsko odůvodnilo svoji žádost potřebou chránit lidské zdraví a životní prostředí. Má se za to, že kadmium v hnojivech představuje hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví. Na podporu své žádosti Švédsko poukazuje na závěry švédské studie zveřejněné v říjnu 2000 (8), jejímž obsahem je posouzení rizik, která představují hnojiva obsahující kadmium.

2.1. Opodstatnění na základě závažných důvodů

(30) Pokud jde o obecné informace o kadmiu, z dosud dostupných vědeckých údajů je možné učinit závěr, že elementární kadmium a oxid kademnatý lze obecně považovat za vážné riziko pro zdraví. Zejména oxid kademnatý byl označen za karcinogen, mutagen nebo látku toxickou pro reprodukci, kategorie 2. Panuje také všeobecná shoda v tom, že kadmium v hnojivech je jednoznačně nejdůležitějším zdrojem, z něhož se kadmium dostává do půdy a do potravního řetězce.

(31) Co se týče kadmia v hnojivech, lze nejdůležitější informace vyplývající z posouzení rizik provedeného Švédskem shrnout takto: — pokud jde o povrchové vody, ve švédské zprávě o posouzení rizik se konstatuje, že „zvolená hodnota PNEC (9) znamená, že ve většině řek v jižním Švédsku je již určitá biota ovlivněna kadmiem, tzn. že poměry charakterizující riziko (10) jsou větší než jedna (11). Pokud by byl v hnojivech povolen vyšší obsah kadmia, lze očekávat další vzestup expozice vodního prostředí a rostoucí obavy z dopadů expozice na vodní prostředí“, — pokud jde o půdu, ve švédské zprávě o posouzení rizik se uvádí, že „při používání švédských hnojiv po dobu 100 let na běžných švédských půdách (PNEC 0,25 mg/kg) nejsou při pěstování brambor nebo pšenice předpokládány negativní ekologické účinky. Předpokládají se znepokojující účinky při pěstování mrkve, tyto obavy však existují již v současnosti. Při používání hnojiv ES se předpokládá, že důvody k obavám budou existovat ve všech případech. U kyselých písčitých půd chudých na jílové částice a organickou hmotu (PNEC 0,06 mg/kg) existuje podle odhadu riziko dokonce i při nulovém obsahu kadmia v hnojivech“.

(32) Je zřejmé, že tyto závěry se vztahují na specifickou situaci švédských půd a rovněž na klimatické podmínky, které ve Švédsku převládají.

(33) Závěrem lze říci, že z posouzení rizik provedeného Švédskem vyplývá, že pokud by byla povolena hnojiva s vyšším obsahem kadmia, než jaký je v současné době povolen, vedlo by to: — k významnému nárůstu koncentrací kadmia v půdách, a v důsledku toho k toxickým účinkům na půdní organismy. Nepřijatelné koncentrace by se rovněž mohly projevit ve vodních tocích v zemědělských regionech, — k významnému nárůstu dietárního příjmu kadmia. Bezpečnostní rozpětí mezi současnou expozicí a dočasným přijatelným týdenním příjmem podle Světové zdravotnické organizace je extrémně malé. U některých zvláště ohrožených skupin, např. žen s nízkou zásobou železa v organismu, žádná bezpečnostní rozpětí neexistují. Vysoký dietární příjem kadmia by tedy mohl vést k tomu, že by byl velký počet lidí postižen sníženou funkcí ledvin a osteoporózou.

(34) Posouzení rizik předložené švédskými orgány bylo provedeno v souladu s postupy a metodikami stanovenými na úrovni Společenství, u nichž se má za to, že zajišťují vysoký stupeň spolehlivosti získaných údajů.

(35) Komise zkoumala informace obsažené v uvedeném posouzení rizik již v souvislosti s rozhodnutím 2002/399/ES, kterým bylo Švédsku povoleno ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy do 31. prosince 2005.

(36) V roce 2005 neposkytlo Švédsko žádné další vědecké a technické údaje. Proces kumulace je pomalý a v tříletém období se nijak výrazně nemění. Proto lze vycházet z toho, že situace je podobná jako v roce 2002.

(37) Platnost údajů, které Švédsko poskytlo, je potvrzena následujícím vědeckým základem, který byl použit jako východisko při přípravě návrhu Komise týkajícího se kadmia v hnojivech: — stanovisko vydané dne 24. září 2002 vědeckým výborem SCTEE (12) (nyní přejmenován na SCHER (13), které se týká kumulace kadmia v zemědělských půdách v důsledku používání hnojiv. Toto stanovisko vycházelo ze zpráv o posouzení rizik pocházejících z devíti členských států, které se zabývají pouze kumulací, a nikoli možnými riziky pro zdraví a životní prostředí; SCTEE dospěl k závěru, že obsah kadmia v hnojivech skutečně musí být omezen, aby nedocházelo ke kumulaci kadmia v půdě, — konečná předloha všeobecného posouzení rizika z kadmia a oxidu kademnatého ze září 2004, která byla vypracována v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 (14) a která zohledňuje všechny zdroje kadmia. V uvedené předloze je podpořeno stanovisko SCTEE týkající se kumulace v půdě. Přestože se v ní konstatuje, že kadmium z hnojiv nemusí být samo o sobě dostatečné k tomu, aby způsobilo závažné a bezprostřední riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, je potřebná opatrnost, neboť riziko pro lidské zdraví nelze v důsledku vysoké proměnlivosti koncentrací kadmia v potravinách, stravovacích zvyklostí a nutričního stavu vyloučit pro všechny místní a regionální situace. Dokud nebude dokončeno všeobecné posouzení rizika kadmia a oxidu kademnatého, jakož i případné návazné práce v oblasti opatření ke snižování rizik, návrh Komise týkající se kadmia v hnojivech se odkládá.

(38) Na základě žádosti Švédska Komise opětovně prozkoumala vědeckou dokumentaci, a dospěla proto k názoru, že švédské orgány prokázaly, že hnojiva obsahující kadmium představují rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, a že vnitrostátní předpisy oznámené švédskými orgány, jejichž cílem je minimalizovat expozici životního prostředí ve Švédsku hnojivům obsahujícím kadmium, jsou oprávněné.

2.2. Vyloučení svévolné diskriminace

(39) Podle čl. 95 odst. 6 musí Komise prověřit, zda zamýšlená opatření neslouží jako prostředek svévolné diskriminace. Podle rozhodnutí Soudního dvora vyloučení svévolné diskriminace znamená, že vnitrostátní omezení obchodu nemohou být použita takovým způsobem, aby vedla k diskriminaci zboží pocházejícího z jiných členských států.

(40) Zamýšlené vnitrostátní předpisy jsou všeobecné a platí stejnou měrou pro domácí i dovážená fosforečná hnojiva s označením ES. Z toho vyplývá, že neexistuje žádný důkaz, že by mohly být použity jako prostředek svévolné diskriminace hospodářských subjektů ve Společenství.

2.3. Vyloučení zastřeného omezování obchodu

(41) Více omezující vnitrostátní opatření upravující složení hnojiv s označením ES, která se odchylují od ustanovení příslušné směrnice Společenství, jsou obvykle překážkou obchodu. Výrobky, které mohou být legálně uváděny na trh v ostatních státech Společenství, nemohou být uváděny na trh dotyčného členského státu. Účelem principu zakotveného v čl. 95 odst. 6 je zabránit tomu, aby vnitrostátní předpisy, které jsou založeny na kritériích podle odstavců 4 a 5, byly používány bez opodstatnění a ve skutečnosti představovaly ekonomická opatření bránící dovozu výrobků z jiných členských států s cílem nepřímo chránit domácí produkci.

(42) Jak již bylo uvedeno, z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví existují obavy z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách. Z toho tedy vyplývá, že cílem ponechání vnitrostátních předpisů je ochrana životního prostředí a lidského zdraví, a nikoli vytváření zastřených překážek obchodu.

2.4. Vyloučení narušování fungování vnitřního trhu

(43) Tuto podmínku nelze vykládat tak, že zakazuje schválení jakýchkoli vnitrostátních opatření, která by mohla mít vliv na vytváření vnitřního trhu. Ve skutečnosti je každé vnitrostátní opatření, které se odchyluje od harmonizačního opatření určeného k vytváření a fungování vnitřního trhu, v podstatě opatřením, které může vnitřní trh ovlivnit. Komise chce zachovat užitečný postup pro stanovení odchylek podle článku 95 Smlouvy o ES, a je tedy toho názoru, že v souvislosti s čl. 95 odst. 6 je třeba narušováním fungování vnitřního trhu rozumět působení, které je neúměrné sledovanému cíli.

(44) S ohledem na rizika pro životní prostředí a lidské zdraví, která vyplývají z používání hnojiv s obsahem kadmia na půdách ve Švédsku, a s přihlédnutím k tomu, že, — jak bylo uvedeno výše, aktem o přistoupení a směrnicí 98/97/ES bylo Švédsku povoleno nadále používat vlastní vnitrostátní předpisy týkající se obsahu kadmia v hnojivech, přičemž se očekávalo dokončení přezkoumání směrnice 76/116/EHS z hlediska obsahu kadmia v hnojivech, a — na základě posouzení rizik poskytnutého švédskými orgány bylo rozhodnutím 2002/399/ES Švédsku povoleno ponechat si do 31. prosince 2005 vlastní vnitrostátní předpisy a — práce probíhající v rámci Komise v oblasti sbližování limitních hodnot Společenství pro obsah kadmia v hnojivech nenaznačují, že by méně omezující opatření zajistilo dostatečnou ochranu zdraví a životního prostředí ve Švédsku. Z posouzení rizik vyplývá, že specifické půdní a klimatické podmínky ve Švédsku vyžadují vnitrostátní předpis na ochranu životního prostředí, jelikož některé oblasti jsou zejména v důsledku kyselého pH jejich půd více citlivé na vnášení kadmia. V kyselém prostředí rozpustnost kadmia stoupá, a to může být proto snáze přijímáno plodinami. Komise je toho názoru, že v tomto stadiu přezkoumání nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené vnitrostátní předpisy byly narušením fungování vnitřního trhu, které je neúměrné sledovaným cílům.

2.5. Časové omezení

(45) Období, na něž se odchylka uděluje, by mělo být dostatečné k tomu, aby Komise mohla navrhnout právní předpis týkající se kadmia v hnojivech na úrovni Společenství a aby Rada a Evropský parlament mohly tento předpis přijmout. Aby se neprojevily důsledky možných zpoždění během interinstitucionálního projednávání, mělo by toto rozhodnutí platit až do doby, kdy bude harmonizované opatření použitelné na úrovni EU.

IV. ZÁVĚR

(46) Na základě výše uvedených skutečností lze učinit závěr, že žádost Švédského království o ponechání si vnitrostátních předpisů, které jsou více omezující než ustanovení směrnice 76/116/EHS, pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, předložená dne 29. června 2005, je přípustná.

(47) Komise navíc shledává, že uvedené vnitrostátní předpisy: — vyhovují potřebám ochrany lidského zdraví a životního prostředí, — jsou úměrné sledovaným cílům, — neslouží jako prostředek svévolné diskriminace a — nejsou zastřeným omezováním obchodu mezi členskými státy. Z tohoto důvodu dospěla Komise k názoru, že mohou být schváleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od nařízení (ES) č. 2003/2003 se schvalují švédské předpisy, jimiž se zakazuje uvádět na trh Švédska hnojiva obsahující více než 100 gramů kadmia na tunu fosforu.

Odchylka je použitelná do doby, než budou na úrovni Společenství použitelná harmonizovaná opatření týkající se kadmia v hnojivech.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.

V Bruselu dne 3. ledna 2006. Za Komisi Günter VERHEUGEN místopředseda

(1) Úř. věst. L 24, 30.1.1976, s. 21. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

(2) Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 24.

(3) Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2076/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 25).

(4) Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 41 a s. 316.

(5) Úř. věst. L 18, 23.1.1999, s. 60.

(6) Sbírka zákonů Švédska (SFS Svensk Författningssamling) ze dne 14. července 1998.

(7) Úř. věst. C 197, 12.8.2005, s. 6.

(8) Švédský národní inspektorát pro chemické látky, Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers, 4. října 2000.

(9) PNEC: predicted no effect concentration (předpokládaná koncentrace bez účinku).

(10) Těmito poměry jsou PEC/PNEC, kde PEC je predicted environmental concentration (předpokládaná koncentrace v životním prostředí).

(11) Poměr PEC/PNEC větší než jedna znamená, že dojde k nepříznivým účinkům.

(12) Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment).

(13) Vědecký výbor pro zdravotní a environmentální rizika (Scientific Committee on Health and Environmental Risks).

(14) Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).