6.

Členské státy musí vymezit, co se rozumí pojmem vzájemné fondy, a upřesnit některé další podmínky stanovené v čl. 33 odst. 3 prvním pododstavci písm. d) nařízení o společné organizaci trhů: a) pojem „vzájemný fond“ je obsažen v ustanoveních nařízení (EU) č. 1305/2013 i nařízení o společné organizaci trhů. V čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1305/2013 je definován jako systém, který může být akreditován členským státem a který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž kompenzace se poskytuje uvedeným zemědělcům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, vypuknutím nákazy zvířat či choroby rostlin, napadením škůdci, ekologickou havárií nebo výrazným poklesem jejich příjmů. Nařízení o společné organizaci trhů oproti vymezení vzájemných fondů podle nařízení (EU) č. 1305/2013 akreditaci vzájemných fondů nevyžaduje. Akreditace ovšem může být přínosná i pro vzájemné fondy podle nařízení o společné organizaci trhů, protože může mimo jiné pomoci snížit riziko dvojího financování; b) pokud jde o pojem „výrazný pokles příjmů“, členské státy by jako zástupný ukazatel příjmů mohly použít hodnotu produkce uvedené na trh organizací producentů nebo sdružením organizací producentů, kde někteří nebo všichni členové organizace producentů, kteří jsou producenty, či členové sdružení organizací producentů utrpí výrazný pokles příjmů. Pro tyto účely by se hodnota produkce uvedené na trh mohla vypočítat na základě cen při výstupu z organizace producentů a pro každý produkt. To však neznamená, že by se při zavádění podrobných pravidel pro podporu vzájemných fondů nemělo přihlížet k poklesu příjmů jednotlivých producentů. Je třeba věnovat pozornost zejména případům, kdy výrazný pokles příjmů utrpěla pouze část členů organizace producentů, kteří jsou producenty, nebo členů sdružení organizací producentů, například proto, že nepříznivé podmínky na trhu se týkají pouze části produktů, pro něž jsou daná organizace producentů nebo dané sdružení organizací producentů uznány. Za těchto okolností by pro finanční podporu Unie na základě čl. 33 odst. 3 prvního pododstavce písm. d) nařízení o společné organizaci trhů nebyly způsobilé platby ze vzájemného fondu určené členům, kteří neutrpěli výrazný pokles příjmů v důsledku nepříznivých podmínek na trhu. Naopak způsobilost plateb ze vzájemných fondů ve prospěch členů, kteří výrazný pokles příjmů v důsledku nepříznivých podmínek na trhu utrpěli, by neměla být odmítnuta pouze z toho důvodu, že celková hodnota produkce uvedené na trh organizací producentů / sdružením organizací producentů nepoklesla nebo se nesnížila dostatečně. Posouzení je třeba provést případ od případu, přičemž je třeba zohlednit individuální situaci organizací producentů, sdružení organizací producentů a jejich členů, jakož i tržní podmínky, které výrazný pokles příjmů způsobily. Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví, že kompenzace zemědělcům v konkrétním odvětví za výrazný pokles jejich příjmů se poskytuje v řádně odůvodněných případech a pouze tehdy, překročí-li pokles příjmů prahovou hodnotu ve výši nejméně 20 % průměrného ročního příjmu zemědělce v předcházejícím období tří let nebo tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího období pěti let, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota. Nařízení o společné organizaci trhů žádné takové prahové hodnoty neobsahuje. Aby se zajistilo jednotné a nediskriminační uplatňování daných opatření, mohly by členské státy zaujmout přístup podobný tomu, jenž je stanoven v nařízení (EU) č. 1305/2013, a udělit podporu na doplnění vzájemných fondů v případě, že pokles příjmů organizace producentů (tj. hodnota produkce uvedené na trh na produkt) překročí 20 % příjmu stanoveného členskými státy v závislosti na dané situaci (např. pokles příjmů všech členů, kteří jsou producenty, nebo jiné situace) v předcházejícím období tří let nebo tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího období pěti let s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty; c) pojem „nepříznivé podmínky na trhu“ by měl odkazovat na objektivně existující situaci na trhu s daným produktem, která vede k poklesu příjmů členů, kteří jsou producenty. Jedním z ukazatelů nepříznivých podmínek na trhu by mohl být pokles překračující 20 % průměrné ceny dotčeného výrobku v předcházejícím období tří let nebo tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího období pěti let s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty. Nepříznivé podmínky na trhu by rovněž bylo možné stanovit na základě změny reprezentativní tržní ceny příslušných produktů nebo s ohledem na částky podpory na stažení z trhu (viz bod 7 písm. b) níže).