ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

S ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že orientace rozpočtové politiky popsaná v programu je v souladu s trvalou nápravou nadměrného schodku do roku 2007, jak doporučila Rada. Pokud budou plány konsolidace důsledně dodrženy, byla by dostatečná rezerva proti překročení hranice 3 % HDP pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech (odhadovaných okolo strukturálního schodku ve výši 2 % HDP) vytvořena až od roku 2010 (5). Orientace rozpočtové politiky popsaná v programu se navíc nezdá dostatečná k tomu, aby bylo do konce programového období dosaženo střednědobého cíle, jak to program předpokládá. Pro rok 2008, v němž by měla panovat příznivá ekonomická situace, se očekává pouze mírné zlepšení strukturálního schodku (0,25 % HDP). Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle, jak je v programu popsané pro rok 2008, je tudíž třeba zvýšit, aby odpovídalo Paktu o stabilitě a růstu. Ten stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a ve státech účastnících se ERM II by mělo dosahovat referenční úrovně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by změny měly být větší. Navíc je v rozpočtu třeba vytvořit prostor pro očekávané zvýšení přílivu prostředků z fondů EU, aby se udržela restriktivní orientace fiskální politiky plánovaná na roky 2009 a 2010. Změny plánované na zbývající část programového období by měly být v souladu s paktem prováděny důsledně, a bude-li to nutné, měla by na jejich podporu být přijata zvláštní opatření. A v neposlední řadě, pokud by došlo ke vzniku inflačních tlaků, byla by nutná restriktivnější fiskální politika, než jaká se předpokládá podle programu.
(7)

S ohledem na toto posouzení rizik směřuje orientace rozpočtové politiky uvedená v programu k nápravě nadměrného schodku v roce 2007, jak doporučila Rada. Nicméně před rokem 2010 možná nebude zajištěna dostatečná rezerva proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech a orientace rozpočtové politiky nemusí stačit k dosažení střednědobého cíle do konce programového období, jak se plánuje v programu. Pokud se nepodaří udržet nad očekávání dobrou výchozí pozici v roce 2007 i během dalších let, hrozí, že se v roce 2008 podstatně zhorší strukturální saldo. Pro rok 2008 nejsou změny vedoucí k dosažení střednědobého cíle programu přiměřené a měly by se zvýšit, aby byly v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v členských státech eurozóny a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP. Kromě toho Rada konstatuje, že orientace rozpočtové politiky v roce 2008 není v souladu s hlavními směry rozpočtové politiky, které v dubnu 2007 schválila euroskupina a které vyzývají k pečlivé tvorbě fiskální politiky pro rok 2008 tak, aby se urychlilo plnění střednědobého cíle. Pro období po roce 2009 by měla být orientace rozpočtové politiky v programu podepřena konkrétními opatřeními. Vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, se míra zadlužení během programového období možná nebude dostatečným tempem snižovat směrem k referenční hodnotě.
(2)

Od konce zpomalení v letech 2001–2003 zažívá Lucembursko nové období silného růstu. V letech 2004–2007 rostl reálný HDP průměrně o 5,25 % a domácí zaměstnanost o 3 % ročně. V této souvislosti bylo Lucembursko schopno uvést svoje veřejné finance opět do přebytku. Růst by měl během daného období zůstat silný, i když se předpovídá, že během následujících let mírně zpomalí. Avšak navzdory současnému dobrému stavu hospodářství a zejména veřejných financí bude problém stárnoucího obyvatelstva v Lucembursku obzvláště složitý a dlouhodobá udržitelnost je proto závažnou výzvou.
(7)

S ohledem na toto posouzení rizik umožňuje stav rozpočtu uvedený v programu dodržet s velkou rezervou střednědobý cíl po celé programové období, jak se v programu předpokládá. To je také v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Na rok 2008 je však plánována fiskální expanze, naznačená poklesem strukturálního přebytku o 0,5 procentního bodu HDP podle podzimní prognózy útvarů Komise a o 1 procentní bod podle programu. I když se během roku 2008 očekává změna ekonomické situace z příznivé na neutrální, není vyloučeno, že příznivé hospodářské podmínky z předchozích let budou v roce 2008 přetrvávat. Z tohoto důvodu existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2008 stát procyklickou. Tyto možné procyklické podněty by však pravděpodobně působily jen v omezené míře a již v následujícím roce by byla nastolena fiskální politika v podstatě neutrální. Značný rozpočtový přebytek by však přesto zůstal zachován.
(5)

Aktualizovaný program neobsahuje kvantitativní vyjádření střednědobého cíle stavu rozpočtu. Projekce uvedené v programu vycházejí z neměnné politiky, přičemž se počítá s postupným snižováním schodku veřejných financí. Plánovaný podíl schodku na HDP je v roce 2008/09 jen mírně nižší než v roce předchozím. V průběhu téhož roku by mělo dojít ke zlepšení strukturálního schodku asi o 0,3 procentního bodu. Očekává se, že primární schodek vzroste, neboť poklesem úrokových plateb se nárůst primárních výdajů vyrovná jen zčásti. Následkem toho program předpokládá snížení schodku veřejných financí o 0,5 procentního bodu v roce 2009/10 a v průměru o 0,25 procentního bodu ročně během následujících tří rozpočtových let. Očekává se, že primární saldo se ze schodku ve výši 0,9 % HDP v roce 2008/09 zlepší a v roce 2010/11 dosáhne vyrovnaného stavu. Kromě toho se očekává, že v průběhu programového období přispěje zvýšení podílu příjmů na HDP k nápravě schodku přibližně ze tří pětin a snížení podílu výdajů přibližně ze dvou pětin. Zvyšování podílu příjmů je rozloženo rovnoměrně na celé programové období, při čemž se uplatní daňová progrese u daní z příjmu fyzických osob a v menší míře již ohlášená opatření na zvýšení příjmů. Pokud jde o výdaje, v komplexním hodnocení výdajů z roku 2007, které uvádí celkový objem výdajů, se mezi lety 2008/09 a 2010/11 předpokládá výrazné snížení růstu ročních průměrných výdajů oproti průměrným hodnotám za posledních deset let. Z hlediska cílů efektivnosti dosáhla ministerstva velkého pokroku v období SR04 (končícím v rozpočtovém roce 2007/8) a zveřejnila shrnutí navržených úspor pro období komplexního hodnocení výdajů. Přesto se v roce 2008/09 stále předpokládá rychlejší růst celkových výdajů než nominálního HDP, což přispěje ke zvýšení podílu schodku na HDP. Ve srovnání s předchozím programem, i když je to částečně způsobeno výše zmíněnou reklasifikací národních účtů, předpokládá aktualizovaný program zhoršení rozpočtového výhledu, a to zejména v prvních letech programového období. Poměr hrubého dluhu k HDP se udrží hluboko pod referenční hodnotou (60 % HDP), i když má podle projekcí až do roku 2010/11 stále vzrůstat.
(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky pro růst a zaměstnanost. Střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření), byl v roce 2007 obecně naplněn. Program předpokládá, že strukturální saldo vykáže v roce 2008 mírně horší výsledky, ovšem následně se opět zlepší a v roce 2010 znovu dosáhne střednědobého cíle a v roce 2011 dokonce strukturálního přebytku (při výpočtu pomocí společně dohodnuté metodiky). Předchozí program nepředpokládal dosažení střednědobého cíle v daném programovém období. Hospodářské podmínky jsou navíc podle všeho příznivé k tomu, aby se účty veřejných financí přesunuly do mírného přebytku. Zlepšení primárního salda kopíruje stejný scénář s tím, že do roku 2011 dosáhne přebytku ve výši 3,5 % HDP. Předpokládaná konsolidace se zaměřuje výhradně na stranu výdajů. Výdajová omezení jsou větší než pokles příjmů, ke kterému dojde zejména v důsledku reformy daně z příjmů právnických osob a snížení výše příspěvků na pojištění proti nezaměstnanosti v roce 2008. Podíl výdajů by měl do roku 2011 klesnout o 2,5 procentního bodu na 41,5 % HDP a předpokládá se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Hrubý veřejný dluh podle odhadů za rok 2007 poklesne na 65 % HDP, stále se však drží nad 60 % referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Během programového období by se měl dále snížit o 7,5 procentních bodů.
(6)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než předpokládají cíle v programu. Makroekonomický scénář, jenž vychází z příznivého mezinárodního prostředí, se zdá být příznivý po celou dobu trvání programu. To do určité míry souvisí se skutečností, že se scénář opírá o realizaci strukturálních reforem včetně reforem zvláštních důchodových systémů a přezkoumání již do velké míry sjednaných pracovních smluv, jakož i reforem, o nichž se má ještě rozhodnout. Aby se plně projevil účinek strukturálních opatření na potenciální růst, musí být tato opatření provedena s odhodláním. Na straně výdajů existují pro nejbližší dobu určitá konkrétní opatření na podporu omezení (např. zavedení minimálního poplatku účtovaného pacientům za určité zdravotnické úkony a jen částečné obsazování míst uvolněných po odchodu pracovníků veřejné správy do důchodu). Ve střednědobém horizontu, kdy se očekává větší konsolidace, by se měl projevit pozitivní vliv vyplývající zejména z „obecného přezkumu veřejných politik“, který by měl platit pro období 2009–2011 a vést ke strukturálním reformám ve všech oblastech veřejných výdajů a o kterém má být rozhodnuto na jaře roku 2008, ovšem konkrétní opatření ještě nejsou zcela vymezena, a proto je jejich dopad na rozpočet nejistý. Rozšíření pravidel pro výdaje státní správy o transfery do místní samosprávy by mohlo přispět k omezení výdajů. Výdaje místní samosprávy a výdaje v oblasti sociálního zabezpečení představují i nadále riziko pro celkové veřejné výdaje. S ohledem na tato rizika spojená s rozpočtovými cíli by mohla míra zadlužení dosáhnout vyšší úrovně, než program předvídá.
(9)

Výjimka by měla být udělena s maximální dobou platnosti 5 let počínaje dnem 22. července 2019 v souladu s čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2 prvním pododstavcem směrnice 2011/65/EU. S ohledem na výsledky pokračujícího úsilí o nalezení spolehlivé náhrady je nepravděpodobné, že by doba trvání výjimky měla negativní dopady na inovace.
(5)

Je vhodné změnit seznam produktů, na které se vztahuje celní kvóta pořadového čísla 09.2750 tak, aby po omezenou dobu jednoho roku zahrnovaly rovněž kód KN ex 1604 32 00 s kódem TARIC 20. Dále by měla být doplněna poznámka pod čarou odkazující na kód KN a TARIC a období od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2019.