ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2020/1671

ze dne 2. srpna 2019

o státní podpoře SA.47867 2018/C (ex 2017/FC) poskytnuté Francií ve prospěch společností Ryanair a Airport Marketing Services

(oznámeno pod číslem C(2019) 5729)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

(1) Dopisem ze dne 23. března 2017 obdržela Komise stížnost letecké společnosti Air France (2) týkající se výhod údajně poskytnutých letecké společnosti Ryanair v letech 2010 a 2015 v souvislosti s jejími činnostmi v oblasti letecké přepravy směrem na letiště Montpellier a z tohoto letiště. Tyto výhody byly údajně poskytnuty ve formě smluv o marketingových službách uzavřených mezi sdružením na propagaci turistického ruchu a hospodářských toků („Association de promotion des flux touristiques et économiques, APFTE“) a společností Ryanair nebo její dceřinou společností Airport Marketing Services („AMS“). Na základě těchto smluv uhradila společnost APFTE společnosti Ryanair mezi lety 2010 a 2015 přibližně 8,5 milionu EUR.

(2) Dopisem ze dne 24. května 2017 zaslala Komise Francii nedůvěrné znění této stížnosti a vyzvala Francii, aby předložila své připomínky a zodpověděla některé otázky týkající se dotčených opatření Dne 12. července 2017 zaslala Komise upomínku vyzývající Francii, aby jí sdělila informace požadované v dopise ze dne 24. května 2017.

(3) Francie uvedla odpovědi v dopise ze dne 18. srpna 2017.

(4) Dopisem ze dne 13. září 2017 si Komise vyžádala od Francie doplňující informace. Dne 9. října 2017 požádala Francie o prodloužení lhůty na odpověď, a Komise tuto žádost schválila dopisem ze dne 18. října 2017.

(5) Francie sdělila Komisi část požadovaných informací dopisem ze dne 22. listopadu 2017.

(6) Dne 22. prosince 2017 zaslala Komise upomínku vyzývající Francii, aby jí sdělila odpovědi na zbývající dosud nezodpovězené otázky.

(7) Francie poskytla odpověď dopisem ze dne 29. ledna 2018.

(8) Dopisem ze dne 4. července 2018 informovala Komise Francii, že rozhodla o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), ve věci uvedené podpory.

(9) Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.

(10) Komise obdržela připomínky k této věci od společnosti Ryanair, od regionu Okcitánie, od obchodní a průmyslové komory Hérault, od společenství Montpellier Méditerranée Métropole, od sdružení aglomerace Pays de l’Or (Communauté d’Agglomération du Pays de l’Or), od […] a rovněž od sdružení APFTE. Dne 15. dubna a 17. května 2019 předala Komise Francii připomínky společnosti Ryanair (se žádostí o informace) a poskytla jí možnost se k nim vyjádřit; vyjádření Francie obdržela dopisem ze dne 13. června 2019 a vyjádření sdružení APFTE dopisem ze dne 21. června 2019. Připomínky ostatních zúčastněných stran byly Francii předány dne 18. června 2019.

2. OBECNÉ INFORMACE O LETIŠTI MONTPELLIER

2.1. Vlastnosti letiště a jeho využití

(11) Letiště Montpellier Méditerranée (dále jen „letiště Montpellier“) se nachází přibližně 7 km od centra Montpellieru, hlavního města departementu Hérault, v regionu Okcitánie ve Francii. Toto letiště je otevřené jak vnitrostátní, tak mezinárodní komerční letecké dopravě.

(12) Přeprava cestujících na letišti Montpellier zaznamenaná v posledních letech je shrnuta v tabulce 1 níže. Toto letiště odbavilo v roce 2017 téměř 1,85 milionu cestujících a v roce 2018 1,88 milionu cestujících. Tabulka 1 Komerční osobní přeprava na letišti Montpellier v letech 2010 až 2018 (počet cestujících) Rok 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Místní cestující (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 Z toho mezinárodní cestující 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 Z toho vnitrostátní cestující 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Tranzitní cestující 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Celkem 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 Z toho cestující nízkonákladových leteckých společností 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Zdroj: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, navštíveno dne 1. července 2019.

(13) V současné době existuje několik leteckých společností (5), které provozují pravidelné lety z letiště Montpellier do destinací nacházejících se ve Francii, v dalších evropských zemích a v zemích Maghrebu.

(14) Kromě těchto pravidelných linek byly zdrojem ostatní komerční přepravy na letišti Montpellier v období 2010–2018 především lety leteckých klubů a letecká doprava pro vlastní potřebu.

(15) Společnost Ryanair obsluhovala letiště Montpellier v období od března 2002 do dubna 2019.

(16) Společnost Ryanair začala na letišti Montpellier působit v březnu 2002. Zpočátku zde provozovala pravidelný spoj směřující na letiště Frankfurt-Hahn, které se nachází v německé spolkové zemi Porýní-Falc, a pravidelnou linku směřující na letiště Londýn-Stansted (provoz ukončen v roce 2009) V roce 2008 zahájila společnost Ryanair provoz linky na letiště Brusel-Charleroi (které se nachází ve Valonsku v Belgii) a v roce 2010 na letiště Leeds-Bradford (které se nachází v Yorkshiru ve Velké Británii). V roce 2009 byl zahájen a rovněž ukončen provoz linky do Bristolu. Po založení sdružení APFTE dne 24. června 2010 byl zahájen provoz linek na letiště Frankfurt-Hahn, Brusel-Charleroi a Leeds-Bradford. 13. dubna 2011 byl zahájen provoz linky do Birminghamu, který byl ukončen v listopadu 2013. Letiště Leeds-Bradford, Birmingham, Brusel-Charleroi i Frankfurt-Hahn slouží na rozdíl od letiště v Montpellier jako základny (6) společnosti Ryanair.

(17) V říjnu 2017 ukončila společnost Ryanair provoz linky Montpellier-Leeds a v listopadu 2018 provoz linky Montpellier-Hahn. V dubnu 2019 ukončila společnost Ryanair veškerou činnost na letišti Montpellier ukončením provozu na lince Montpellier-Charleroi. Tabulka 2 Podíl společnosti Ryanairu na komerční osobní přepravě na letišti Montpellier v letech 2010 až 2019 Rok 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 leden–duben 2019 Celkový objem přepravy na letišti z hlediska počtu cestujících (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Cestující společnosti Ryanair z hlediska počtu cestujících (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — linka Hahn […] […] […] […] […] […] […] […] […] — linka Charleroi […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — linka Bradford […] […] […] […] […] […] […] […] — linka Birmingham […] […] […] Cestující společnosti Ryanair v % celkového objemu přepravy cestujících [5–10] [10–15] [10–15] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [0–5] [0–5] Zdroj: Informace poskytnuté francouzskými orgány.

(18) Jak je uvedeno v tabulce č. 2, od roku 2010 představoval celkový počet cestujících společnosti Ryanair, jejichž místem odletu a příletu bylo letiště Montpellier, pouze relativně malou část přepravy cestujících na tomto letišti (necelých [10–15] %), tj. v období mezi lety 2010 a 2017 se jednalo o […] až […] cestujících.

(19) Z tabulky č. 2 rovněž vyplývá, že počet cestujících společnosti Ryanairu od roku 2012 setrvale klesá. Pokud zohledníme počet cestujících společnosti Ryanair od roku 2002, lze konstatovat, že počet cestujících společnosti Ryanair na letišti Montpellier začal klesat již v roce 2006. (9)

(20) Letiště Montpellier se nachází ve vzdálenosti 57 km od letiště Nîmes-Alés-Camargue-Cévennes a 70 km od letiště Béziers-Cap d'Agde, která jsou určena pro pravidelný mezinárodní provoz a charterové lety.

(21) V dubnu 2019 zahájila společnost Ryanair provoz linky do Bruselu-Charleroi z letiště Béziers-Cap d'Agde. Od dubna 2006 provozuje společnost Ryanair linku Nîmes-Charleroi.

2.2. Provoz a vlastnictví letištních infrastruktur

(22) Správu letiště Montpellier v letech 1964 až 2009 zajišťovala Obchodní a průmyslová komora Montpellier (dále jen „CCIM“, což označuje rovněž Obchodní a průmyslovou komoru Hérault (10)).

(23) Dne 23. června 2009 byla správa letiště převedena na akciovou společnost Aéroport Montpellier Méditerranée (dále jen „AMM“), jejíž základní kapitál vlastní z 60 % francouzský stát (ve smyslu státního správního orgánu na vnitrostátní úrovni), z 25 % komora CCIM, ze 7 % Rada departementu Hérault, ze 6,5 % region Okcitánie (11), z 1 % Sdružení aglomerace Pays de l'Or (12) a z 0,5 % Montpellier Méditerranée Métropole (13) (14).

(24) Vlastníkem infrastruktury letiště je stát, který jeho správou a řízením pověřil společnost AMM na základě koncese.

(25) Společnosti AMM a Ryanair uzavřely následující smlouvy: […].

3. OBECNÉ INFORMACE O SDRUŽENÍ APFTE

3.1. Zřízení a poslání

(26) APFTE je sdružení zřízené v červnu 2010 z podnětu komory CCIM ve spolupráci s několika orgány územní samosprávy – konkrétně s regionální radou regionu Languedoc-Roussillon (nyní region Okcitánie), departmentem Hérault, sdružením aglomerace Montpellier (nyní Montpellier Méditerranée Métropole), sdružením obcí Pays de l'Or a městem Montpellier (dále jen „veřejnoprávní členové“ APFTE) – a za účasti několika místních podniků. (15)

(27) Podle stanov sdružení APFTE je jeho cílem „propagace a rozvoj cestovního ruchu včetně obchodních cest na daném území prostřednictvím zakázek na propagaci, nákupu reklamy na internetu a poskytování marketingových služeb, případně využívání veškerých ostatních reklamních prostředků, jako je například účast na veletrzích a výstavách, s cílem přilákat mezinárodní klientelu“ (16).

(28) Navzdory tomuto velmi širokému oficiálnímu mandátu v oblasti propagace regionu Montpellier a jeho území však bylo posláním sdružení APFTE, které bylo již od jeho zřízení záměrem komor CCIM i dotčených orgánů územní samosprávy, umožnit uzavírání smluv na „marketing“ nebo na „propagaci“ s leteckými společnostmi, které dříve uzavírala komora CCIM jakožto správce letiště. (17) Formální vyšetřovací řízení potvrdilo, že činnost sdružení APFTE v praxi spočívala v uzavírání a provádění tzv. „marketingových“ smluv s leteckými společnostmi (18), a že veškeré další činnosti sdružení APFTE sloužily k podpoře uvedené praxe.

(29) Povaha těchto marketingových smluv bude podrobněji analyzována v 152. a následujících bodech odůvodnění, jakož i v 189. a následujících bodech odůvodnění.

(30) Důvod existence sdružení APFTE souvisí se změnou správce letiště Montpellier v roce 2009. Komora CCIM jako správce letiště uzavírala smlouvy přímo s leteckými společnostmi; jednalo se zejména o uzavírání smluv o letištních službách, ale také o marketingové smlouvy. Z dokumentů předložených francouzskými orgány vyplývá, že tato praxe byla zahájena kolem roku 2001. V rámci těchto marketingových smluv nakupovala komora CCIM „marketingové“ služby od některých leteckých společností působících na letišti v Montpellier, zejména od nízkonákladových společností („low cost“). Na základě těchto smluv poskytovala komora CCIM dotčeným společnostem finanční úhrady výměnou za propagaci destinace Montpellier na internetových stránkách dotčené letecké společnosti. Přestože byla komora CCIM jediným smluvním partnerem těchto leteckých společností, nepocházely finanční prostředky na nákup marketingových služeb pouze od komory CCIM, ale také od orgánů místní samosprávy, s nimiž zase komora CCIM uzavírala dvoustranné úmluvy týkající se této záležitosti. Jedná se o tytéž orgány místní samosprávy, které se v roce 2010 společně s komorou CCIM podílely na zřízení a financování sdružení APFTE. (19)

(31) Z dokumentů týkajících se fungování sdružení APFTE a jeho veřejnoprávních zakládajících členů, například ze zápisu z jednání ustavující valné hromady APFTE ze dne 24. června 2010, vyplývá, že sdružení APFTE bylo vytvořeno až poté, co se komora CCIM v roce 2009 stala menšinovým akcionářem společnosti AMM. Vzhledem k tomu, že komora CCIM přestala být koncesionářem letiště, neměla již nadále oprávnění uzavírat smlouvy s „nízkonákladovými“ leteckými společnostmi, aby „podporovala příchod nízkonákladových leteckých společností na platformu letiště Montpellier Méditerranée“. To znamená, že sdružení APFTE bylo založeno na základě „jednání s regionální prefekturou a se všemi orgány samosprávy s cílem vytvořit právní strukturu schopnou uzavírat smlouvy týkající se on-line marketingu“, které dříve uzavírala komora CCIM jakožto koncesionář letiště (20). Pokračování spolupráce s nízkonákladovými leteckými společnostmi bylo vyhodnoceno jako prospěšné vzhledem k jejímu přínosu pro místní ekonomiku (21).

(32) Ze zápisu z valné hromady sdružení APFTE tak vyplývá, že toto sdružení bylo považováno za „strukturu, která je schopna nejlépe vyhovět zákonným požadavkům, a díky uvedené dynamice nízkonákladových společností podporovat rozvoj celého území“.

(33) Tato struktura typu sdružení byla v první fázi vytvořena ve spolupráci s místními soukromými společnostmi, a teprve ve druhé fázi pak do ní byly začleněny veřejnoprávní subjekty. Komora CCIM zvolila tento postup s cílem urychlit založení sdružení vzhledem k tomu, že jmenování zástupců samosprávných a veřejných orgánů by ještě mohlo nějakou dobu trvat. (22)

(34) V roce 2017 se komora CCIM a ostatní veřejnoprávní členové rozhodli, že sdružení APFTE od roku 2018 ukončí svou činnost, avšak nepřestane existovat, a to z důvodu pochybností o jeho zákonnosti vyvolaných soudními spory a vyšetřováním na vnitrostátní a evropské úrovni. (23) Podle francouzských orgánů potvrdila valná hromada sdružení APFTE dne 20. prosince 2017 rozhodnutí, že od letní sezóny 2018 již nebude toto sdružení nadále využívat k propagaci turistických toků. Podle francouzských orgánů informovalo sdružení APFTE společnost Ryanair o tomto rozhodnutí dopisem ze dne 18. ledna 2018.

3.2. Složení a orgány

(35) Sdružení APFTE se skládá přibližně ze 30 členů; přibližně 20 (24) z nich představují soukromé subjekty, které provozují svou činnost zcela nebo zčásti ve sféře cestovního ruchu (hotely, turistické rezidence atd.). Veřejnoprávními členy sdružení APFTE jsou navíc i zástupci komory CCIM a výše uvedených orgánů územní samosprávy, konkrétně regionu Okcitánie, departementu Hérault, společenství Montpellier Méditerranée Métropole, sdružení aglomerace Pays de l'Or a rovněž města Montpellier.

(36) Po založení sdružení APFTE se zúčastněné veřejné orgány rozhodly vybavit toto sdružení třemi kolegii, a to valnou hromadou (řádnou a mimořádnou), správní radou (dále jen „správní rada“) a předsednictvem (složeným z předsedy, pokladníka a tajemníka), aby byly splněny právní požadavky stanovené francouzským zákonem pro sdružení vytvořená orgány územní samosprávy, veřejnými institucemi, veřejnoprávními subjekty a soukromoprávními podniky. (25)

(37) Valná hromada podle stanov sdružení APFTE schvaluje účty předchozího finančního roku, hlasuje o rozpočtu na příští rok, projednává všechny věci z programu schůze a případně schvaluje obměňování členů správní rady. Valná hromada se skládá z členů sdružení, kteří mají aktuálně uhrazené příspěvky, a schází se nejméně jednou ročně. Veškerá její rozhodnutí jsou přijímána prostou většinou odevzdaných hlasů s výjimkou případů, kdy se jedná o smluvní závazek vyšší než 10 000 EUR. V těchto případech musí valná hromada rozhodovat dvoutřetinovou většinou. Je tomu tak například u všech marketingových smluv přesahujících částku 10 000 EUR.

(38) Stanovy rovněž určují, že sdružení APFTE řídí správní rada sestávající nejméně z devíti a nejvýše z dvaceti pěti členů jmenovaných valnou hromadou. Správní rada určí ze svého středu předsednictvo sestávající z předsedy, jednoho nebo více místopředsedů, tajemníka a pokladníka v souladu s ustanoveními jednacího řádu přijatého správní radou. Zasedání správní rady svolává její předseda nejméně dvakrát ročně na žádost poloviny svých členů za předpokladu, že je přítomna třetina jeho členů. Běžná rozhodnutí se přijímají většinou odevzdaných hlasů; v případě podpisu jakéhokoli závazku na dobu delší než jeden rok, jehož hodnota přesahuje 10 000 EUR, se rozhoduje dvoutřetinovou většinou hlasů.

(39) Podle stanov sdružení APFTE zastupuje předseda toto sdružení ve všech občanských jednáních, k čemuž má veškeré pravomoci. To znamená, že podepisuje smlouvy a úmluvy, které mohou být pro sdružení APFTE závazné. Až doposud vykonávaly funkci předsedy sdružení APFTE tři různé osoby. Všechny tyto osoby měly již z dřívějška vazby na komoru CCIM nebo na orgány územní samosprávy financující sdružení APFTE. (a) První předseda sdružení APFTE byl v roce 2010 a v letech 2016 až 2019 řádným členem komory CCIM, a od roku 2013 do roku 2015 technickým poradcem komory CCIM. Tato osoba vykonávala funkci předsedy sdružení APFTE od června 2010 do března 2011 a poté od prosince 2012 nejméně do roku 2018, a rovněž funkci místopředsedy sdružení APFTE (s pravomocí jednat jménem předsedy sdružení APFTE) od října do prosince 2012. (b) Osoba, která byla předsedou sdružení APFTE v období od dubna 2011 do února 2012, vykonávala v letech 2011 až 2012 rovněž funkci technického poradce komory CCIM. (26) (c) Jeho nástupce (předseda od února 2012 do prosince 2012) byl současně předsedou regionální hospodářské, sociální a environmentální rady departementu Languedoc-Roussillon, tedy instituce jednoho z orgánů územní samosprávy, který je členem sdružení APFTE.

(40) Ze zápisů z jednání a ze zpráv sdružení APFTE a jeho kolegií a výborů vyplývá, že APFTE má mimoto také výbor sdružující orgány územní samosprávy a komoru CCIM bez účasti soukromoprávních členů: „Řídící výbor“ (od března 2011), později „výbor poskytovatelů financování“. Tyto výbory nejsou ve stanovách uvedeny. (a) Cílem řídícího výboru bylo „spojit samosprávné orgány, kteří jsou poskytovateli financování sdružení [APFTE]“. Cílem tohoto výboru bylo „poskytovat poradenství v oblasti strategických voleb z hlediska rozvoje linek a příslušného rozpočtu, a tyto volby schvalovat. Zasedání řídícího výboru v případě potřeby předcházela přípravná schůze se všemi technickými pracovníky samosprávných orgánů“. (27) Tento výbor byl vytvořen na žádost orgánů místní samosprávy (28), které se chtěly ujistit, že výběr marketingových smluv, které mají být financovány, nebude určovat pouze nový provozovatel letiště, společnost AMM. (29) Ze zpráv tohoto výboru, které má Komise k dispozici, vyplývá, že byl složen ze zástupců samosprávných orgánů (region, departement, Pays de l'Or, aglomerace Montpellier, město Montpellier), komory CCIM a zástupců předsednictva sdružení APFTE. V těchto zprávách se rovněž zmiňuje přítomnost zástupce společnosti AMM, který navrhoval členům financujícím sdružení APFTE strategické volby. (30) (b) Z dokumentů týkajících se fungování sdružení APFTE navíc vyplývá, že tento výbor byl později nazván „výborem poskytovatelů financování“, a to přinejmenším od roku 2012, ačkoli sdružuje stále tytéž instituce. Francouzské orgány potvrdily, že podle sdružení APFTE je „výbor poskytovatelů financování“ orgán totožný s „řídícím výborem“, liší se jen jejich název v jednotlivých obdobích.

3.3. Přijímání rozhodnutí v rámci sdružení APFTE

(41) Podle stanov sdružení APFTE a francouzských orgánů probíhá postup rozhodování v rámci sdružení APFTE týkající se uzavírání marketingových smluv takto: — návrhy zeměpisných oblastí, na které je třeba se v rámci poskytování služeb v oblasti marketingu cestovního ruchu zaměřit, jsou předkládány správní radě, která k nim vydává své stanovisko, — tyto návrhy jsou poté předkládány ke schválení valné hromadě, — pokud je valná hromada schválí (dvoutřetinovou většinou v případě všech marketingových smluv přesahujících částku 10 000 EUR), je zahájen postup zadávání „veřejných zakázek“, — výsledky analýzy nabídek se předkládají správní radě, která vyjádří své stanovisko, — tyto výsledky jsou poté předloženy valné hromadě, která následně zmocní předsedu k podpisu smluv (dvoutřetinovou většinou v případě marketingových smluv přesahujících částku 10 000 EUR; toto rozhodnutí se zaznamená v zápisu z jednání valné hromady), — v souladu s platným postupem se vypracují a odešlou všechny případné odpovědi neúspěšným účastníkům, — v souladu s platným postupem se rovněž vypracují a odešlou oznámení všem předkladatelům vítězných nabídek podepsaná předsedou, k nimž bude přiloženo přijetí závazku a soupis cen podepsané předsedou.

(42) Jak však z výše uvedených informací nevyplývá, vypadala praxe sdružení APFTE v případě návrhů, na které zeměpisné oblasti je třeba se při poskytování marketingových služeb v oblasti cestovního ruchu zaměřit, tak, že do rozhodování ještě před rozhodnutím představenstva a valné hromady zasahovaly další subjekty s cílem určovat rozpočtová rozhodnutí a zaměření sdružení APFTE (tj. marketingové smlouvy, které mají být podepsány).

(43) Ze zpráv a zápisů ze schůzí sdružení APFTE, jeho výborů a jeho veřejnoprávních členů vyplývá, že výběr zeměpisných oblastí, na které je třeba se v rámci poskytování marketingových služeb v oblasti cestovního ruchu zaměřit přednostně, byl skutečně určován nejprve komorou CCIM a společností AMM, a od března 2011, tedy dříve, než orgány územní samosprávy skutečně poskytly sdružení APFTE finanční prostředky – je určovaly orgány územní samosprávy a komora CCIM. (31) Orgány územní samosprávy a komora CCIM se totiž dohodly na tom, které smlouvy budou upřednostňovat, ještě před jejich předložením valné hromadě. Z procesního hlediska tento postup od března 2011 probíhá takto: sdružení APFTE má kromě orgánů uvedených ve svých stanovách ještě další výbory, zejména řídící výbor (založený v březnu 2011) a výbor poskytovatelů financování, které se úzce podílejí na výběru marketingových smluv předkládaných valné hromadě. Před vytvořením výboru poskytovatelů financování měla na určování marketingových smluv, které sdružení APFTE nakonec podepsalo, výrazný vliv společnost AMM. Orgány územní samosprávy v té době odmítly schvalovat rozhodnutí společnosti AMM, pokud jim nebude ponechán prostor pro vlastní uvážení, což bylo důvodem pro vytvoření řídícího výboru. (32)

(44) Otázka skutečného vlivu veřejnoprávních členů, kteří financují sdružení APFTE, na rozhodování tohoto sdružení bude podrobně rozebrána v analýze finančních zdrojů a přičitatelnosti opatření státu. (33)

3.4. Finanční zdroje

(45) Zdroje sdružení APFTE sestávají z i) členských příspěvků jeho členů, jejichž výši stanoví valná hromada, a ii) ročních příspěvků nebo dotací poskytovaných jednotlivými členy APFTE navíc k těmto členským příspěvkům. Hlavní zdroje sdružení APFTE pocházejí z ročních příspěvků veřejnoprávních subjektů, které jsou jeho členy, jak ukazuje následující tabulka. Členské příspěvky členů sdružení APFTE v praxi znamenají jen zanedbatelnou součást jeho příjmů. Jejich výše totiž činí 50 EUR nebo 100 EUR na každého člena ročně, a od roku 2010 nepřesáhla jejich celková výše za rok 1 550 EUR. Tabulka 3 Původ příjmů sdružení APFTE v letech 2010 až 2019 Rok 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) 2010 až 2019 Dotace od orgánů územní samosprávy a komory CCIM v eurech (část příspěvku daného subjektu) Regionální rada regionu Languedoc-Roussillon (nyní region Okcitánie) 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Rada departementu Hérault 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Sdružení Aglomerace Montpellier (nyní Montpellier Méditerranée Métropole) a město Montpellier 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Sdružení aglomerace Pays de l'Or 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) CCIM (nyní Obchodní a průmyslová komora departementu Hérault) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) Členské příspěvky jednotlivých členů sdružení APFTE Členské příspěvky od 50 do 100 EUR 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (Podíl členských příspěvků na celkovém rozpočtu sdružení APFTE) Dotace od orgánů územní samosprávy a komory CCIM v eurech (část příspěvku daného subjektu) Celkový rozpočet sdružení APFTE v eurech (37) (dotace a příspěvky) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Zdroj: informace poskytnuté francouzskými orgány

(46) Veřejné příspěvky, které sdružení APFTE obdrželo, byly použity z podstatné části na platby v rámci marketingových smluv uzavřených mezi sdružením APFTE a leteckými společnostmi; z toho většina – přibližně 8,5 milionů EUR, tj. [60–70] % celkového rozpočtu sdružení APFTE v letech 2010 až 2019 (38) – se týkala marketingových smluv uzavřených se společností Ryanair nebo s její dceřinou společností AMS (39).

(47) Z analýzy jednotlivých rozhodnutí přijatých těmito veřejnoprávními subjekty za účelem schválení jejich dotací do rozpočtu sdružení APFTE navíc vyplývá, že tyto subjekty stanovují své příspěvky na základě „výhledového plánu propagace“ sdružení APFTE, který vypracovali veřejnoprávní členové poskytující finanční prostředky (40) a následně jej schválila valná hromada tohoto sdružení, a který obsahoval přesné údaje o plánovaném využití zdrojů sdružení APFTE. Tyto programy uvádějí zejména destinace, kterých se propagační aktivity týkají (41).

(48) Veřejné příspěvky byly hrazeny ve formě dotací poskytovaných sdružení APFTE na základě dvoustranných úmluv uzavřených mezi sdružením APFTE a příslušnými veřejnoprávními subjekty. Francouzské orgány předložily Komisi významnou část těchto úmluv, avšak bez příloh (42).

(49) Z dokumentů týkajících se fungování sdružení APFTE předložených francouzskými orgány vyplývá, že veřejnoprávní subjekty systematicky hradily finanční příspěvky za rozpočtové roky uvedené v tabulce 3 v době, kdy bylo o propagačním programu již rozhodnuto (za jejich účasti), a rovněž již bylo podepsáno prodloužení marketingových smluv se společností Ryanair/AMS – podrobně popsaných v 53. a následujících bodech odůvodnění. V důsledku toho: (a) O marketingové smlouvě se společností AMS z roku 2010 (na období od 1. července 2010 do 31. prosince 2011) bylo hlasováno na valné hromadě dne 16. září 2010 a téhož dne ji sdružení APFTE podepsalo. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2010, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v roce 2011, a úmluvy na rozpočtový rok 2011 byly podepsány až v období od června do listopadu 2011 (43). (b) Dne 20. dubna 2011 byl na valné hromadě odhlasován dodatek k marketingové smlouvě z roku 2010 se společností AMS ohledně trasy do Birminghamu, a dne 11. dubna 2011 jej sdružení APFTE podepsalo. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2011, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od června do listopadu 2011 (44). (c) O prodloužení marketingové smlouvy uzavřené se společností AMS v roce 2010 do roku 2012 rozhodl řídící výbor dne 23. září 2011, a valná hromada o tom byla informována na své schůzi dne 19. října 2011 (45) (ze zápisu z této schůze však nevyplývá, že by valná hromada o této otázce hlasovala). Dopis o prodloužení smlouvy adresovaný společnosti AMS podepsal předseda sdružení APFTE dne 29. září 2011. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2012, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od dubna do října 2012 (46). (d) Dne 23. února 2013 podepsalo sdružení APFTE prodloužení marketingové smlouvy uzavřené se společností AMS v roce 2010 do roku 2013. Rozpočet na rok 2013 a marketingový akční program včetně plateb poskytovaných společnosti Ryanair na základě této smlouvy byly přijaty na zasedání valné hromady sdružení APFTE dne 4. července 2013 (47). Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2013, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od dubna do listopadu 2013. (48) (e) Pokud jde o rok 2014, valná hromada zmocnila dne 27. ledna 2014 předsedu sdružení APFTE k podpisu nových marketingových smluv se společností Ryanair v návaznosti na výběrové řízení z roku 2013. Předseda sdružení APFTE tyto smlouvy uzavřel již 22. listopadu 2013. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2014, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od února do října 2014 (49). (f) Prodloužení marketingových smluv se společností Ryanair z roku 2013 i na rok 2015 odhlasovala valná hromada dne 11. prosince 2014 a sdružení APFTE je podepsalo dne 19. prosince 2014. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2015, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od června do prosince 2015 (50). (g) Prodloužení marketingové smlouvy uzavřené se společností Ryanair v roce 2013 do roku 2016 odhlasovala valná hromada dne 30. května 2016 a sdružení APFTE je podepsalo dne 22. dubna 2016. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2016, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od července do prosince 2016 (51). (h) Nové marketingové smlouvy na rok 2017 se společností Ryanair uzavřelo sdružení APFTE dne 19. května 2017 a valná hromada sdružení APFTE je schválila dne 25. dubna 2017. Úmluvy o financování s orgány územní samosprávy na rozpočtový rok 2017, které má Komise k dispozici, byly podepsány až v období od června do září 2017 (52). (i) Ohledně roku 2018 nemá Komise k dispozici žádné informace o prodloužení marketingové smlouvy uzavřené se společností Ryanair v roce 2017; jediná úmluva o přidělování financí z rozpočtu, kterou má Komise k dispozici, tj. úmluva uzavřená mezi sdružením APFTE a sdružením aglomerace Pays de l’Or v březnu 2018, se týká propagace Montpellieru ve Valonsku, Porýní-Falcku a Yorkshiru, tj. v destinacích letů společnosti Ryanair. (53) Jeví se, že valná hromada sdružení APFTE schválila dne 20. prosince 2017 naposledy rozpočet na rok 2018, aby tak umožnila splnění stávajících závazků sdružení APFTE včetně závazků vůči společnosti Ryanair, dříve než bude vytvořeno nové právní zastřešení smluvních vztahů mezi komorou CCIM, orgány územní samosprávy a leteckými společnostmi (54).

(50) Ze zápisů z jednání valné hromady sdružení APFTE navíc vyplývá, že samosprávné orgány před první výplatou dotací sdružení APFTE uvedly, že chtějí mít vliv na trasy dotčené marketingovými smlouvami, které mají financovat, a které až dosud určoval provozovatel letiště – společnost AMM. (55) Tento řídící výbor sdružení APFTE byl tedy vytvořen dříve, než samosprávné orgány poprvé přidělily dotace sdružení APFTE.

(51) Z analýzy úmluv o financování navíc vyplývá, že orgány územní samosprávy si zachovaly právo na vrácení těchto prostředků za určitých podmínek (některé samosprávné orgány si například vyhradily právo na vrácení prostředků, právo na poměrné platby za provedení propagačního programu nebo právo na odstoupení od úmluvy o financování v případě, že sdružení APFTE poruší své smluvní závazky, tj. provedení propagačního programu odhlasovaného valnou hromadou). Konkrétně: (a) Úmluvy uzavřené s regionem stanoví, že region má právo požadovat vrácení dotace, pokud ji sdružení APFTE nevyužije k dohodnutým účelům, a stanoví možnost odstoupení od této úmluvy. (b) Úmluvy uzavřené s departementem stanoví právo na vrácení dotace ve prospěch departementu, pokud sdružení APFTE dotaci použije pro účely, které nejsou v souladu s předmětem úmluvy. V popisu předmětu úmluv z let 2010, 2011 a 2012 je výslovně uvedeno uzavření smluv se společností AMS. Tyto úmluvy navíc obsahují ustanovení, které departementu umožňuje úmluvu vypovědět v případě, že sdružení APFTE neplní své smluvní závazky. (c) Úmluvy uzavřené se sdružením aglomerace Montpellier stanoví, že dotace bude vyplacena poměrně k počtu měsíců, během nichž budou prováděna opatření cílového programu, po předložení příslušných faktur. Tyto úmluvy navíc podmiňují finanční závazek sdružení obcí splněním smluvních závazků sdružení APFTE, a poskytují možnost od této úmluvy odstoupit. (d) Úmluvy uzavřené se sdružením aglomerace Pays de l’Or podmiňují závazek tohoto orgánu územní samosprávy splněním smluvních závazků sdružení APFTE (přičemž výslovně zmiňují smlouvy podepsané se společnostmi AMS/Ryanair) a stanoví právo tohoto orgánu územní samosprávy požadovat vrácení dotace a jeho právo odstoupit od úmluvy v případě, že sdružení APFTE své smluvní závazky poruší. (e) Úmluvy uzavřené s městem Montpellier stanoví, že sdružení APFTE předkládá orgánu samosprávy zprávu o činnosti, která poukazuje na stav provádění opatření předložených sdružením APFTE při předkládání dokumentace k žádosti o dotaci. Francouzské orgány tyto žádosti o dotace nepředložily, ale Komise z okolností projednávaného případu vyvozuje, že obsahují program propagace na příslušný rozpočtový rok. Orgán územní samosprávy si navíc v případě porušení smluvních závazků ze strany sdružení APFTE vyhrazuje právo od této úmluvy odstoupit.

4. PODROBNÝ POPIS PODPORY

4.1. Opatření

(52) Opatřeními, která jsou předmětem formálního vyšetřovacího řízení, jsou marketingové smlouvy podepsané mezi sdružením APFTE a společností Ryanair nebo její dceřinou společností AMS. V letech 2010 až 2018 uzavřely společnosti Ryanair/AMS a sdružení APFTE tři bloky marketingových smluv.

4.2. Smlouva ze dne 16. září 2010, její dodatek a dohody o obnovení

(53) Dne 16. září 2010, tj. necelé tři měsíce po svém založení, uzavřelo sdružení APFTE smlouvu se společností AMS (dále jen „smlouva z roku 2010“) podepsanou předsedou sdružení APFTE, aniž by předtím proběhlo výběrové řízení.

(54) Smlouva byla uzavřena na počáteční období od 1. července 2010 do 31. prosince 2011.

(55) Podle této smlouvy se společnost AMS zavazuje poskytovat sdružení APFTE soubor základních marketingových služeb na internetových stránkách společnosti Ryanair. Navíc je přímo v této smlouvě výslovně stanoveno, že „tato smlouva je založena na závazku společnosti Ryanair, že bude zajišťovat obslužnost na území Montpellieru mezi lokalitami: — Frankfurt-Hahn a Montpellier leteckým spojem s četností čtyř letů týdně v létě a minimálně dvou letů týdně v zimě; — Brusel jih-Charleroi a Montpellier leteckým spojem s četností nejméně tří letů týdně po celý rok; — Leeds-Bradford a Montpellier leteckým spojem s četností nejméně dvou letů týdně v létě. “ (56)

(56) Smlouva podrobně popisuje „roční balíček marketingových služeb“, který se společnost AMS zavazuje poskytovat sdružení APFTE a který je shrnut v písmenech a) a b). (a) Pro rok 2010 obsahuje tento balíček pět odstavců po 150 slovech, které navrhlo sdružení APFTE a které jsou umístěny v rubrice „Top five Things to Do“ na straně „Destination Montpellier“ na internetových stránkách společnosti Ryanair; dále dva odkazy na tyto internetové stránky, které navrhlo sdružení APFTE a které jsou umístěny v rubrice „Top Five Things to Do“ na výše uvedených internetových stránkách „Destination Montpellier“; a rovněž odkaz na internetové stránky, který navrhlo sdružení APFTE. na domovské stránce anglické, německé, nizozemské a belgické (ve francouzštině a v nizozemštině) verze internetových stránek www.ryanair.com po dobu 55 dnů. Cena těchto služeb je stanovena na […] EUR. (b) Nabídka na rok 2011 zahrnuje všechny služby plánované na rok 2010 a navíc k nim přidává ještě „tlačítko odkazu ve formě grafického banneru (200x110px)“ na stránce „Discover Europe“ webu společnosti Ryanair, navržené sdružením APFTE, po dobu 12 měsíců, a inzerci ve formě „Destinace dne (text, obrázek i odkaz navržený sdružením APFTE)“ na domovské stránce anglické, německé, nizozemské a belgické (ve francouzštině a nizozemštině) verze webových stránek www.ryanair.com po dobu celkem dvou týdnů. Cena těchto služeb je stanovena na […] EUR.

(57) Smlouva navíc výslovně stanoví, že hodnoty marketingových služeb poskytovaných sdružením AMS „souvisejí se závazkem společnosti Ryanair zajišťovat obsluhu území Montpellieru z letišť Frankfurt-Hahn, Brusel Charleroi a Leeds-Bradford (…)“ a stanoví, že „v případě nedodržení tohoto závazku bude cena upravena a bude předmětem dodatku.“ (57)

4.3. Dodatek ze dne 20. dubna 2011

(58) Smlouva ze dne 16. září 2010 byla změněna dodatkem ze dne 20. dubna 2011, jehož cílem bylo přidat ke třem spojům již uvedeným ve smlouvě nový spoj do Birminghamu.

(59) Přímo v tomto dodatku je výslovně stanoveno, že je „založen na závazku společnosti Ryanair zajišťovat obsluhu území Montpellieru mezi lokalitami Birmingham a Montpellier leteckým spojem s četností dvou letů týdně v létě“. Rovněž stanoví, že společnost AMS bude poskytovat sdružení APFTE následující marketingové služby: — Umístění odkazu na internetové stránky navržené sdružením APFTE a prezentované v rubrice „Aéroports & Tourisme“ („Letiště a cestovní ruch“) na domovské stránce anglických internetových stránek www.ryanair.com po dobu 14 dnů v roce; — Umístění odkazu jako „Destinace dne“ (text, obrázek a odkaz navržený sdružením APFTE) na domovské stránce anglických internetových stránek www.ryanair.com v celkovém trvání jednoho týdne ročně.

(60) Cena těchto služeb byla stanovena na […] EUR. Bylo stanoveno, že sdružení APFTE bude tuto částku hradit v měsíčních splátkách ve výši […] EUR po obdržení faktur od společnosti AMS, a to za každý měsíc od dubna do října každého roku po dobu, kdy je uplatňován tento dodatek.

4.4. První písemný závazek k obnovení smlouvy o marketingových službách z roku 2010

(61) Dne 29. září 2011 zaslalo sdružení APFTE společnosti AMS písemný závazek k obnovení smlouvy z roku 2010. Cílem tohoto závazku bylo prodloužení smlouvy z roku 2010 o další období jednoho roku, které začíná 1. ledna 2012 a končí 31. prosince 2012. Podle jeho výslovného znění se sdružení APFTE zavazuje prodloužit smlouvu z roku 2010 na základě následujících leteckých spojů provozovaných společností Ryanair: Brusel-Charleroi, Frankfurt-Hahn a Leeds-Bradford.

4.5. Druhý písemný závazek k obnovení smlouvy o marketingových službách z roku 2010

(62) Dne 25. února 2013 byl společnosti AMS zaslán druhý písemný závazek k prodloužení smlouvy z roku 2010. Cílem tohoto závazku bylo prodloužení smlouvy z roku 2010 o další období jednoho roku, které začíná 1. ledna 2013 a končí 31. prosince 2013, „na základě následujících leteckých tras provozovaných společností Ryanair: Brusel jih-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford a Birmingham“. (58)

4.6. Smlouvy ze dne 22. listopadu 2013

(63) Vzhledem ke skončení platnosti marketingové smlouvy uzavřené se společností AMS v roce 2010 a následně prodloužené do konce prosince 2013 bylo sdružení APFTE nuceno vypsat výběrové řízení na novou marketingovou smlouvu „po jednotlivých destinacích“, aby dodrželo pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek (59)

(64) Dne 2 října 2013 tedy sdružení APFTE uspořádalo výběrové řízení na nákup marketingových služeb zaměřených na podporu turistického ruchu a hospodářských toků v Montpellieru na rok 2014.

(65) Toto výběrové řízení uvádí, že společnosti musí navrhnout „zajištění propagace turistického ruchu a hospodářských toků do Montpellieru prostřednictvím všech médií, která na trhu existují“. V této souvislosti jsou uvedeny následující příklady médií: „rozhlasové kampaně; televizní kampaně; komunikace na sociálních sítích (Facebook, Twitter, Youtube, …); účast na veletrzích a výstavách; sponzorování událostí přinášejících povědomí o destinaci Montpellier a umožňujících její zviditelnění; cesty za účelem odborného vzdělávání, cesty pro novináře jako zástupce tisku“, jakož i digitální komunikace. Podle tohoto výběrového řízení musely „společnosti ve všech případech na svých internetových stránkách zajistit odkaz na internetové stránky sdružení APFTE („go to Montpellier“)“. Toto posledně zmiňované kritérium bylo jediným kritériem, jehož splnění bylo pro poskytovatele marketingových služeb povinné.

(66) Výběrové řízení dále rozděluje trh na pět „částí“, konkrétně „Brusel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“, „Birmingham“ a „[…]“. Pro každou z nich výběrové řízení specifikuje kritéria v oblasti nabídky letecké dopravy, která je nutno splnit: minimální roční nabídka sedadel uvedených na trh, minimální roční objem příchozích cestujících, doporučená sezónnost pro daný trh (roční nebo sezónní obslužnost), minimální četnost letů týdně a datum zahájení provozu dané linky.

(67) Účelem výzvy k předkládání nabídek proto evidentně nebylo vybrat jakékoli poskytovatele on-line marketingových služeb, ale takové letecké společnosti, které tyto služby nabízejí navíc ke svým činnostem v oblasti letecké dopravy, a které by se současně zavázaly provozovat služby letecké dopravy mezi letištěm Montpellier a destinacemi uvedenými v jednotlivých částech nabídky za podmínek stanovených ve výběrovém řízení, pokud jde o sezónnost, četnost, minimální počet příchozích cestujících a datum zahájení provozu spojů.

(68) Části nazvané „Brusel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“, a „Birmingham“ a minimální četnost uvedená v souvislosti s nimi ve výběrovém řízení přesně odpovídaly čtyřem destinacím, do nichž společnost Ryanair zajišťovala spojení z Montpellieru již při vyhlášení výběrového řízení.

(69) Pouze část „[…]“ neodpovídala trase obsluhované společností Ryanair, ale trase obsluhované jinou leteckou společností využívající letiště Montpellier, se kterou sdružení APFTE mělo rovněž již z dřívějška podepsánu marketingovou smlouvu. Maximální hodnota této části, odhadovaná nejvýše na […] EUR bez daně za rok, byla výrazně nižší než maximální hodnota předchozích čtyř částí (mezi […] EUR bez daně a […] EUR bez daně za rok na každou část). (60)

(70) Společnost Ryanair byla jedinou společností, která předložila nabídku pro části „Brusel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ a „Birmingham“.

(71) V návaznosti na dané výběrové řízení byly společnosti Ryanair, která dne 22. listopadu 2013 uzavřela smlouvy na první tři části se sdružením APFTE (dále jen „smlouvy z roku 2013“), přiděleny čtyři části v celkové hodnotě přibližně […] EUR ročně („Brusel-Charleroi“ za paušální částku ve výši […] EUR; „Frankfurt-Hahn“ za paušální částku ve výši […] EUR; a „Leeds-Bradford“ za paušální částku ve výši […] EUR).

(72) Naproti tomu nebyla uzavřena žádná smlouva na čtvrtou část „Birmingham“ – oficiálně „z důvodu nedostatku financování umožňující zadat tuto část“. (61) Komise v této souvislosti konstatuje, že v listopadu 2013 přestala společnost Ryanair provozovat spoj mezi městy Montpellier a Birmingham.

(73) Smlouvy uzavřené se společností Ryanair v roce 2013 ohledně částí „Brusel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“ a „Leeds“ byly do konce roku 2016 dvakrát prodlouženy, přičemž se jednalo o hodnotu přibližně […] EUR ročně: — dne 19. prosince 2014 prodloužilo sdružení APFTE třemi dopisy podepsanými svým předsedou poskytování propagačních služeb společností Ryanair na rok 2015 pro každou z uvedených tří destinací (Brusel-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford) v hodnotě […] EUR pro Brusel-Charleroi, […] EUR pro Frankfurt-Hahn a […] EUR pro Leeds-Bradford, — dne 22. dubna 2016 sdružení APFTE podruhé prodloužilo třemi dopisy podepsanými svým předsedou poskytování propagačních služeb společností Ryanair na rok 2016 pro každou z uvedených tří destinací v hodnotě […] EUR pro Brusel-Charleroi, […] EUR pro Frankfurt-Hahn a […] EUR pro Leeds-Bradford.

4.7. Smlouvy ze dne 19. května 2017

(74) Dne 13. března 2017 vyhlásilo sdružení APFTE nové výběrové řízení na nákup marketingových služeb na podporu „turistického ruchu a obchodních toků“ do Montpellieru na jeden rok s možností prodloužení. Specifikace dělí trh na jednotlivé „části“, z nichž každá označuje jeden evropský region. Tyto části označují regiony, na jejichž obyvatele je třeba zaměřit příslušné marketingové služby.

(75) Na rozdíl od výběrového řízení z roku 2013 se specifikace tohoto nového výběrového řízení výslovně nezmiňuje o konkrétních činnostech v oblasti letecké dopravy nebo o konkrétních letištích, ale označuje 7 různých částí s názvem „Valonsko“, „Porýní-Falc“, „Yorkshire“, „[…]“, „[…]“, „[…]“ a „[…]“. Komise konstatuje, že části nazvané „Valonsko“, „Porýní-Falc“ a „Yorkshire“ odpovídají regionům, v nichž se nacházejí tři letiště obsluhovaná společností Ryanair z Montpellieru v době zahájení výběrového řízení. (62)

(76) Výběrové řízení upřesňuje, že kritéria výběru budou vážena následujícím způsobem: cena služeb 40 % a technická hodnota 60 %.

(77) Pro každou z částí „Valonsko“, „Porýní-Falc“ a „Yorkshire“ byly podány dvě nabídky. Společnost Ryanair předložila nabídky pro každou z těchto částí. Pro každou část byla podána jedna konkurenční nabídka od společnosti poskytující on-line marketing (která není leteckou společností), […]. Nabídky podané pro jednotlivé části byly následující: — část „Valonsko“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — část „Porýní-Falc“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — část „Yorkshire“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR

(78) Všechny tři části byly přiděleny společnosti Ryanair, jejíž nabídka byla pokaždé přesně o […] EUR levnější než nabídka […]. Francouzské orgány neposkytly žádné informace prokazující, že by se sdružení APFTE pozastavilo nad tímto konstantním cenovým rozdílem mezi oběma konkurenčními nabídkami.

(79) Sdružení APFTE tedy dne 19. května 2017 uzavřelo smlouvy se společností Ryanair za orientační částku […] EUR (pro zakázku Valonsko za […] EUR bez daně, pro zakázku Porýní-Falc za […] EUR bez daně a pro zakázku Yorkshire za […] EUR bez daně).

(80) Podle specifikací se jedná o smlouvu na nákupní objednávky, která stanoví, že marketingové služby budou poskytovány a hrazeny pouze na základě vystavení nákupních objednávek sdružením APFTE. Z nákupních objednávek vystavených sdružením APFTE vyplývá, že platby za jednotlivé cílové regiony (Valonsko, Porýní-Falc, Yorkshire) byly provedeny ve dvou fázích: jedna platba za období „jaro/léto“ a druhá platba za období „podzim/zima“. Komise konstatuje, že tato období odpovídají dvěma sezónám kalendáře civilního letectví (duben až září a říjen až březen) stanoveným Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IATA).

(81) Smlouvy uzavřené se společností Ryanair jsou jediné smlouvy, které sdružení APFTE uzavřelo na základě tohoto výběrového řízení. (a) Vybranou společností pro části […] a […] byla společnost […], která zvítězila nad společností […] (jejíž nabídka byla z hlediska ceny stejná, ale lišila se z hlediska marketingových služeb). Smlouva uzavřená mezi sdružením APFTE a společností […] představovala smlouvu na základě nákupních objednávek. Nabídka činila […] EUR za obě části dohromady. Z informací poskytnutých francouzskými orgány však vyplývá, že sdružení APFTE na základě této smlouvy nikdy nevystavilo žádnou nákupní objednávku. (b) U částí […] a […] předložila nabídku pouze společnost […] (v celkové výši […] EUR). Výběrové řízení na tyto části vyhodnotilo sdružení APFTE jako neúspěšné, protože nabídka společnosti […] byla prohlášena za nestandardní z toho důvodu, že k dokumentaci nebyl přiložen soupis jednotkových cen.

4.8. Rozpočet (původ zdrojů použitých k financování této podpory)

(82) Podle informací poskytnutých francouzskými orgány uhradilo sdružení APFTE ze svého rozpočtu společnostem Ryanair/AMS následující částky: Tabulka 4 Platby sdružení APFTE společnostem Ryanair/AMS od roku 2010 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2010 až 2019 Platby společnostem Ryanair/ AMS v rozpočtovém roce […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2010 až 2011) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2011 až 2012) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2012 až 2013) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2013 až 2014) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2014 až 2015) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2015 až 2016) […] (skutečné platby byly provedeny v letech 2016 až 2017) […] (skutečné platby byly provedeny mezi rokem 2018 a únorem 2019) […] (63) […] 856 089 904 Rozpočet sdružení APFTE v eurech (viz rovněž tabulka 3) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Zdroj: informace poskytnuté francouzskými orgány

(83) Podle francouzských orgánů sdružení APFTE po dubnu 2019 již neprovedlo žádnou úhradu společnosti Ryanair za marketingové služby.

4.9. Popis důvodů vedoucích k zahájení řízení

(84) Komise zahájila formální vyšetřovací řízení dne 4. července 2018, protože nemohla vyloučit, že opatření popsaná v (52). a následujících bodech odůvodnění představují státní podporu poskytnutou společnosti Ryanair a její dceřiné společnosti AMS.

5. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1. Stěžovatel

(85) Stěžovatel podporuje argumenty uvedené ve své stížnosti, tj. že sdružení APFTE posloužilo jako prostředek k převodu státní podpory na společnosti Ryanair/AMS.

5.2. Ryanair

(86) Společnost Ryanair analýzu Komise zpochybňuje. Podle společnosti Ryanair byly marketingové služby společností AMS a Ryanair poskytovány za tržní cenu a vyhovovaly potřebám sdružení APFTE. Zájmem sdružení APFTE na uzavírání marketingových smluv tak bylo přilákání zahraničních turistů s významnou kupní silou, u nichž bylo pravděpodobné, že přispějí k rozvoji turistických aktivit v regionu. Podle společnosti Ryanair by se náklady na marketing, který by mohla provádět sama tato společnost, nezaměřovaly speciálně na zahraniční turisty vzhledem k tomu, že společnost Ryanair výdaje turistů nezohledňuje. V zájmu sdružení APFTE tedy údajně bylo zacílit náklady na marketing na zahraniční turisty, zatímco pokud by náklady na marketing vynakládala společnost Ryanair, zaměřila by se stejnou měrou i na cestující, kteří zahájí cestu v Montpellieru a žijí v daném regionu. Společnost Ryanair rovněž uvedla, že obsazenost jejích letů zajišťoval do značné míry tzv. „yield management“ společnosti Ryanair. (64)

(87) Společnost Ryanair podpůrně zpochybňuje závěry Komise týkající se použitelnosti zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu v projednávané věci, určení příjemce podpory, selektivity podpory a její přičitatelnosti státu.

(88) Společnost AMS nepředložila žádné vyjádření.

5.3. APFTE

(89) Sdružení APFTE popírá, že by společnosti Ryanair byla poskytnuta jakákoli výhoda. Sporné částky označuje jako odměnu v souladu s tržní cenou, která odpovídá protiplnění za poskytnutou službu. Sdružení APFTE upřesňuje, že vystupuje jako kupující veřejných služeb a že prováděné propagační činnosti jsou součástí globální strategie územního marketingu pro Montpellier a jeho okolí.

(90) Sdružení APFTE připomíná, že regiony, na které se zaměřují výběrová řízení, jsou předmětem jednání a strategických rozhodnutí valné hromady a správní rady. Vyvozuje z toho závěr, že rozhodnutí přijatá sdružením nejsou přičitatelná státu, přičemž odkazuje na způsob fungování sdružení APFTE popsaný v jeho stanovách.

(91) Podpůrně platí, že pokud by měla Komise přese všechno trvat na svém postoji ohledně veřejných intervencí sdružení APFTE ve prospěch společnosti Ryanair, považovalo by sdružení APFTE tato opatření za slučitelná s pokyny z roku 2005 (65) pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť.

(92) Jen pro doplnění, pokud by měla Komise i přese všechno dojít k závěru, že existovala podpora ve prospěch společností Ryanair a AMS, má sdružení APFTE za to, že by společnosti Ryanair a AMS měly vrátit pouze rozdíl mezi cenou zaplacenou jako odměna za tyto služby a tržní cenou, neboť podle něj jsou tyto služby součástí poslání APFTE v oblasti veřejné politiky a sdružení z nich vyplynul určitý zisk.

5.4. Region Okcitánie

(93) Region Okcitánie zpochybňuje opodstatněnost této stížnosti a tvrdí, že činnost sdružení APFTE má turistické a ekonomické dopady na všechny aktéry na místní i regionální úrovni. Domnívá se totiž, že sdružení APFTE usiluje o vytvoření větší mezinárodní klientely a umožňuje společnostem v daném odvětví pokračovat ve činnosti po delší dobu.

(94) Upřesňuje, že v rámci sdružení APFTE přijímá rozhodnutí o financování marketingových kampaní za účelem zvýšení atraktivity pro turisty především valná hromada – každý člen má jeden hlas a rozhodnutí se přijímají zpravidla kvalifikovanou dvoutřetinovou většinou.

(95) Region Okcitánie k tomu dodává, že činnost APFTE se odráží ve výběrových řízeních na služby zaměřené na zvýšení viditelnosti a přitažlivosti dotčeného území. Tyto konzultace byly otevřeny všem společnostem, které by mohly předložit nabídku splňující specifikace, a to včetně stěžovatele.

5.5. Obchodní a průmyslová komora departementu Hérault („CCI Hérault“, původně CCIM)

(96) Komora CCI Hérault má za to, že opatření prováděná sdružením APFTE za účelem propagace regionu Montpellier mezi obyvateli Belgie, Nizozemska, Německa, Anglie a […] mají hospodářský význam pro celé území díky hospodářským dopadům, které vytvářejí. Dodává, že sdružení APFTE provádí sdružování svých členů jako reakci na potřebu hospodářského a turistického rozvoje daného území, což plně spadá do pravomocí sdružení APFTE a komory CCI Hérault.

5.6. Montpellier Méditerranée Métropole

(97) Společenství Montpellier Méditerranée Métropole se domnívá, že je potřeba provádět aktivní strategii zvyšování přitažlivosti za účelem rozvoje jeho území, podpory ekonomiky a boje proti nezaměstnanosti. Upřesňuje, že sdružení APFTE je neziskové sdružení veřejnoprávních a soukromoprávních partnerů, jejichž společným cílem je provádět opatření zaměřená na propagaci a rozvoj cestovního ruchu, který prospívá jak veřejným zájmům rozvoje předmětných území, tak soukromým zájmům spočívajícím v rozvoji příslušných činností.

(98) Montpellier Méditerranée Métropole se domnívá, že marketingové služby objednané sdružením APFTE jsou v souladu s jeho skutečnými potřebami a jeho cílem, a že tyto služby byly předmětem předchozích výběrových řízení, takže nelze v žádném případě usuzovat na jakoukoli selektivitu (společnost Ryanair z tohoto důvodu vyhrála některá výběrová řízení vyhlášená sdružením APFTE). Montpellier Méditerranée Métropole se rovněž domnívá, že uvedené služby nelze považovat za podporu: na jedné straně kvůli neexistenci výhody, protože odměna uhrazená společnosti Ryanair nepřevyšuje tržní ceny, na druhé straně kvůli neexistenci přičitatelnosti státu, protože rozhodnutí sdružení APFTE zohledňují soukromé subjekty, které představují velkou většinu jeho členů a mají významnou rozhodovací pravomoc.

5.7. […]

(99) Společnost […], která je členem sdružení APFTE, se domnívá, že toto sdružení umožňuje výměnu názorů se soukromými řídícími pracovníky v různých odvětvích činnosti i se zástupci orgánů samosprávy. Dodává, že rozhodnutí přijatá v jejím rámci směřují k naplnění kolektivního zájmu všech hospodářských subjektů a obyvatel daného regionu. Dospívá k závěru, že toto propojení úsilí veřejného a soukromého sektoru umožňuje dosahování cílů v oblasti zviditelňování a rozvoje města Montpellier a jeho okolí.

5.8. Sdružení aglomerace Pays de l’Or

(100) Sdružení aglomerace Pays de l’Or se domnívá, že propagační akce prováděné sdružením APFTE s cílem propagovat region Montpellier mezi obyvateli Belgie, Nizozemska, Německa a Anglie jsou pro dané území relevantní, a to díky ekonomickým dopadům, které vytvářejí, a že se zaměřují na oblasti s vysokým ekonomickým a turistickým potenciálem pro území Montpellieru.

6. VYJÁDŘENÍ FRANCIE

(101) Francie se domnívá, že dotčené platby nepředstavují státní podporu. Vzhledem ke struktuře a fungování sdružení APFTE, jak jsou definovány v jejích stanovách, nejsou tato opatření přičitatelná státu. Cílem smluv uzavřených se společnostmi Ryanair/AMS navíc byla skutečně podpora územního regionu prostřednictvím marketingu a nákupu reklamy sdružením APFTE – který se uskutečnil za tržní cenu – a jednalo se o legitimní opatření přispívající k regionálnímu hospodářskému rozvoji, které pro společnost Ryanair nepředstavovalo žádnou výhodu a nebylo selektivní.

7. POSOUZENÍ PODPORY

7.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

(102) Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie platí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

(103) Označení opatření za státní podporu tak předpokládá, že jsou splněny tyto kumulativní podmínky: 1) příjemce či příjemci jsou podniky podle čl. 107 odst. 1 SFEU, 2) dotčené opatření je poskytnuto ze státních prostředků a je přičitatelné státu, 3) opatření poskytuje svému příjemci či svým příjemcům ekonomické zvýhodnění, 4) toto zvýhodnění je selektivní a 5) předmětné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.

7.1.1. Pojmy „podnik“ a „hospodářská činnost“

(104) Podle ustálené judikatury (66), převzaté v bodě 27. pokynů ke státní podpoře letišť a leteckých společností (67) z roku 2014 (dále jen „pokyny z roku 2014“), platí, že činnost leteckých společností, která spočívá v poskytování dopravních služeb cestujícím nebo podnikům, představuje hospodářskou činnost.

(105) Vzhledem k tomu, že příjemci opatření jsou letecká společnost a jedna z jejích dceřiných společností ovládaných ze 100 %, které poskytují marketingové služby, dospěla Komise k závěru, že jejich činnosti mají hospodářskou povahu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

7.1.2. Přičitatelnost státu a státní prostředky

(106) Podle ustálené judikatury se čl. 107 odst. 1 SFEU vztahuje na veškeré podpory poskytované ze státních prostředků, aniž by bylo třeba rozlišovat podle toho, zda je podpora poskytnuta přímo státem nebo veřejnými či soukromými subjekty zřízenými nebo pověřenými státem za účelem spravování podpory. Opatření financované takovým subjektem je tedy přičitatelné státu, pokud o zavedení dotčeného opatření rozhodne stát a pokud stát stanoví rovněž podmínky použití, spravování nebo rozdělení těchto zdrojů. (68) Státní povaha podpory je zjevnější, pokud je zprostředkovatel kvalifikován jako upřednostňovaný nástroj politiky regionu, pokud byl zřízen z důvodu zajištění kontinuity politiky určené regionem, a pokud jsou rozhodnutí o poskytnutí hospodářského zvýhodnění přímo spojena s dotyčným regionem. (69)

7.1.2.1. Přičitatelnost státu

(107) Komise dospěla na základě formálního vyšetřovacího řízení k závěru, že daná opatření jsou také přičitatelná státu. Předmětné smlouvy o marketingových službách byly uzavřeny mezi společností Ryanair nebo její dceřinou společností AMS na straně jedné a sdružením APFTE na straně druhé za účelem dosažení cíle sdružení APFTE, tj. propagace turistických toků, které vytváří společnost Ryanair, pro Montpellier a jeho území.

(108) Společnost Ryanair zpochybňuje přičitatelnost rozhodnutí a činnosti sdružení APFTE státu s odůvodněním, že se údajně jedná o soukromé sdružení, jehož většina členů pochází ze soukromého sektoru.

(109) Naproti tomu formální vyšetřovací řízení umožnilo Komisi shromáždit několik skutkových okolností – uvedených ve zprávách a zápisech sdružení APFTE a jeho veřejnoprávních členů, poskytnutých francouzskými orgány a obsažených ve veřejných prohlášeních sdružení APFTE – z nichž jasně vyplývá, že sdružení APFTE bylo navzdory svému statutu soukromého sdružení složeného převážně z členů ze soukromého sektoru, které podle svých stanov rozhoduje na valné hromadě dvoutřetinovou většinou, ve skutečnosti nástrojem orgánů územní samosprávy, které byly členy sdružení APFTE, a komory CCIM, který jim měl umožnit plnění jejich cílů politiky regionálního rozvoje.

(110) V souladu s judikaturou Soudního dvora (70) vyvodila Komise přičitatelnost rozhodnutí sdružení APFTE francouzskému státu (prostřednictvím komory CCIM a zúčastněných orgánů územní samosprávy) ve smyslu čl. 107 odst. 1, SFEU ze souboru nepřímých důkazů prokazujících, že pokud jde o podepsání marketingových smluv, nemá toto sdružení v žádném případě úplnou samostatnost, ale jedná pod dohledem a podle pokynů veřejných orgánů. Jedná se zejména o následující nepřímé důkazy: — koncepce sdružení APFTE jako prostředku k převodu veřejných finančních prostředků komorou CCIM a orgány územní samosprávy, — sdružení APFTE sleduje cíl v oblasti veřejné politiky, — úzké propojení sdružení APFTE s komorou CCIM (jakož i s orgány územní samosprávy), — určování strategických rozhodnutí veřejnoprávními členy sdružení APFTE, — financování sdružení APFTE jeho veřejnoprávními členy a kontrola veřejnoprávních členů nad využíváním rozpočtu sdružení APFTE.

(a) Koncepce sdružení APFTE jako prostředku k převodu veřejných finančních prostředků komorou CCIM a orgány územní samosprávy

(111) Jak je popsáno ve (28). a následujících bodech odůvodnění, bylo sdružení APFTE vytvořeno veřejnými subjekty jako právní struktura umožňující vyplácení veřejných prostředků společnosti Ryanair a jiným nízkonákladovým leteckým společnostem.

(112) Od samého založení sdružení APFTE z podnětu komory CCIM bylo skutečným cílem APFTE – který zjevně vyplývá z řady dokumentů, které předložila Francie, i z veřejných prohlášení sdružení APFTE (71) – vytvořit právní strukturu umožňující směrovat veřejné dotace na vybrané letecké společnosti, zejména na společnost Ryanair.

(113) Z výše uvedených dokumentů vyplývá, že vytvoření sdružení APFTE je přímým důsledkem toho, že komora CCIM přestala být provozovatelem letiště Montpellier, jak je uvedeno ve (26). a následujících bodech odůvodnění. Komora CCIM se snažila najít způsob, jak by mohla pokračovat ve vyplácení finančních prostředků leteckým společnostem prostřednictvím marketingových smluv, které uzavřela jako provozovatel letiště.

(114) Komora CCIM tedy při zakládání sdružení APFTE postupovala velmi aktivně s cílem vytvořit spolehlivý právní prostředek, který by jí umožňoval i nadále poskytovat veřejné dotace na financování těchto marketingových smluv s leteckými společnostmi. Tyto skutečnosti jsou jednoznačně uvedeny už v prvních rozhodnutích sdružení APFTE, jakož i v prvních rozhodnutích orgánů územní samosprávy schvalujících dotace poskytnuté orgánům územní samosprávy, a rovněž v rozhodnutích komory CCIM. (72)

(115) Svědčí o tom například zápis z jednání regionální rady regionu Languedoc-Roussillon ze dne 20. července 2012: „Vzhledem k vývoji správy letiště Montpellier bylo vytvořeno sdružení na propagaci turistického ruchu a hospodářských toků (APFTE), s cílem pokračovat v činnostech propagace daného území, které již byly zahájeny se společnostmi obsluhujícími letiště Montpellier.“ (73)

(116) Povaha těchto marketingových smluv a míra, do níž byly tyto smlouvy určeny na podporu Montpellieru a jeho okolí, budou podrobeny hlubší analýze v souvislosti s otázkou existence hospodářského zvýhodnění poskytnutého společnosti Ryanair.

(b) Sdružení APFTE sleduje cíl v oblasti veřejné politiky

(117) Ze stanov sdružení APFTE (74), jakož i z veřejných prohlášení a dokumentů souvisejících s fungováním tohoto sdružení vyplývá, že cílem sdružení APFTE bylo sledování cíle veřejné politiky, konkrétně podpora a rozvoj cestovního ruchu jménem orgánů územní samosprávy a komory CCIM. Z dokumentů týkajících se vytvoření sdružení APFTE navíc vyplývá, že přes svůj statut soukromého sdružení bylo APFTE nástrojem, který vytvořili jeho veřejnoprávní členové za účelem provádění některých svých činností souvisejících s rozvojem cestovního ruchu. (75)

(118) V důsledku toho je sdružení APFTE považováno za „veřejnoprávní subjekt“ ve smyslu evropských právních předpisů o veřejných zakázkách, neboť se jedná o subjekt založený za zvláštním účelem spočívajícím v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu; má právní subjektivitu a je financován převážně orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty. Z toho vyplývá, že sdružení APFTE bylo veřejným zadavatelem, a proto se na něj při zadávání zakázek vztahovaly právní předpisy o zadávání veřejných zakázek. (76)

(119) Komise konstatuje, že sdružení APFTE si bylo při prodlužování smluv uzavřených se společností Ryanair v letech 2013 a 2017 vědomo své povinnosti dodržovat pravidla zadávání veřejných zakázek.

(120) Komise z toho vyvozuje, že navzdory tvrzením sdružení APFTE týkajícím se přičitatelnosti, zejména těm, která odkazují na rozhodovací pravomoc soukromých subjektů v rámci tohoto sdružení, není sdružení APFTE považováno za pouhé soukromé sdružení, ale za subjekt odpovědný za poslání veřejné politiky – konkrétně za rozvoj místního hospodářství prostřednictvím cestovního ruchu – který musí dodržovat pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek. Komise považuje tento aspekt za další důkaz toho, že sdružení APFTE bylo pouze právní konstrukcí, jejímž cílem bylo usnadnit výplatu veřejných prostředků leteckým společnostem.

(c) Úzké propojení sdružení APFTE s komorou CCIM (nebo s orgány územní samosprávy);

(121) Kromě prvků týkajících se vytváření, poslání, financování a rozhodování v rámci sdružení APFTE byla při formálním přezkumu zjištěna další propojení mezi sdružením APFTE a jeho veřejnoprávními členy, zejména s komorou CCIM, která podle dokumentů poskytnutých francouzskými orgány jednala jako veřejný činitel podřízený prefektovi regionu Okcitánie, který byl o činnostech sdružení APFTE a o důvodech jeho existence informován.

(122) Z dokumentů poskytnutých francouzskými orgány totiž vyplývá, že komora CCIM poskytovala sdružení APFTE logistickou podporu, zejména tím, že umožňovala výborům a orgánům sdružení APFTE pořádat zasedání v prostorách CCIM, a tím, že sdružení APFTE poskytla internetové stránky využívané v rámci jeho propagačních činností. (77)

(123) Kromě toho, jak je uvedeno ve 39. bodě odůvodnění, z formálního vyšetřovacího řízení vyplývá, že funkci předsedy sdružení APFTE vždy zastávaly osoby, které zároveň vykonávaly funkci v rámci komory CCIM nebo orgánu územní samosprávy, který byl členem sdružení APFTE. Komise navíc nalezla indicie nasvědčující tomu, že volbu předsedy v zásadě určovali veřejnoprávní členové sdružení APFTE a nikoli všichni členové sdružení APFTE zasedající ve správní radě, jak to určují stanovy sdružení APFTE. (78) Z výpisu z rozhodnutí výboru poskytovatelů financování ze dne 15. října 2012 tedy vyplývá, že předseda APFTE – který se ze zdravotních důvodů nedostavil a měl v úmyslu odstoupit – „si přeje, aby jej v těchto funkcích nahradil […], bývalý předseda sdružení, což vysvětluje, proč jej musí správní rada a valná hromada jmenovat místopředsedou v souladu se stanovami, aby tak mohl předsedat orgánům sdružení.“

(124) Při formálním vyšetřovací řízení také vyšlo najevo, že minimálně při předávání pravomocí mezi těmito dvěma předsedy sdružení APFTE, k němuž došlo 11. prosince 2012, sehrála komora CCIM aktivní úlohu. Předání pravomocí mezi odstupujícím a novým předsedou sdružení APFTE tak bylo zorganizováno předsedou komory CCIM při valné hromadě sdružení APFTE dne 11. prosince 2012. (79)

(125) To je charakteristické pro úzké propojení mezi sdružením APFTE a jeho veřejnoprávními členy, protože podle skutečného fungování sdružení APFTE hrají předseda a předsednictvo zásadní úlohu při určování rozpočtových priorit sdružení APFTE (společně s výborem poskytovatelů financování složeným ze zástupců komory CCIM a orgánů územní samosprávy), které jsou následně předkládány valné hromadě. Podle stanov sdružení APFTE je předseda navíc oprávněn jménem APFTE uzavírat právní závazky vůči třetím stranám, což mu dává pravomoc podepisovat, a tudíž uzavírat, marketingové smlouvy s leteckými společnostmi, jakož i úmluvy o dotacích s orgány územní samosprávy.

(126) Komise považuje tyto skutečnosti za další indicie svědčící o rozhodujícím vlivu veřejnoprávních členů sdružení APFTE na toto sdružení, zejména s ohledem na jmenování předsedy sdružení APFTE. Tento vliv umožňoval zajistit, že sdružení APFTE bude moci i nadále uzavírat marketingové smlouvy s leteckými společnostmi, které zahájila komora CCIM.

(d) Určování strategických rozhodnutí veřejnoprávními členy sdružení APFTE

(127) Rozhodování sdružení APFTE již od samého počátku řídila komora CCIM a orgány místní samosprávy navzdory rozhodovacímu procesu popsanému ve stanovách tohoto sdružení. Soukromoprávní členové tedy navzdory své dvoutřetinové většině na valné hromadě ve skutečnosti neměli možnost stavět se proti strategickým prioritám určeným veřejnoprávními subjekty ani prosazovat svá strategická rozhodnutí proti vůli těchto veřejnoprávních subjektů. Komise dospěla k tomuto závěru na základě těchto indicií:

(128) Při formálním vyšetřovacím řízení vyšlo najevo, že strategická rozhodnutí sdružení APFTE, jmenovitě výběr konkrétních marketingových smluv, které měly být uzavřeny s leteckými společnostmi, byla v konečném důsledku určována předem komorou CCIM a ostatními veřejnoprávními členy sdružení APFTE, a to ještě dříve, než byl tento propagační program předložen správní radě nebo valné hromadě. (80) Soukromoprávní členové totiž měli ve skutečnosti pouze možnost vyjádřit svůj názor, ale nikoli možnost určovat strategická rozhodnutí sdružení, pokud by s tím nesouhlasili veřejnoprávní členové. (81)

(129) Orgány a výbory sdružení APFTE, které předurčují výběr marketingových smluv, které má schválit valná hromada – jmenovitě předsednictvo, řídící výbor a výbor poskytovatelů financování (82) – jsou složeny ze zástupců orgánů územní samosprávy a komory CCIM. Z okolností, za nichž byly zřízeny, vyplývá, že řídící výbor (později výbor poskytovatelů financování) musel formalizovat postup, který byl uplatňován od doby zřízení sdružení APFTE, konkrétně určování prioritních rozhodnutí orgány územní samosprávy a komorou CCIM.

(130) Komise konstatuje, že francouzské orgány se nevyjádřily k existenci nebo úloze řídícího výboru a výboru poskytovatelů financování.

(131) Ze zápisu z jednání ustavující valné hromady sdružení APFTE, zmíněného ve 33. bodě odůvodnění, vyplývá, že přítomnost soukromoprávních členů ve sdružení APFTE lze částečně vysvětlit snahou urychlit zřízení tohoto sdružení.

(132) Ze zápisu z jednání ustavující valné hromady sdružení APFTE rovněž vyplývá, že před zřízením sdružení APFTE se komora CCIM a její právní poradce, jakož i dotčené orgány místní samosprávy, snažily o vytvoření právně stabilního zastřešení s cílem odůvodnit pokračování plateb leteckým společnostem po roce 2009 s vědomím, že odůvodnění těchto plateb je obtížné. (83) Komise z toho vyvozuje, že struktura sdružení APFTE s většinou soukromoprávních členů – kteří podle stanov sdružení tedy měli možnost ovlivňovat rozhodování tohoto sdružení (84) – byla dotčenými veřejnoprávními orgány úmyslně zvolena tak, aby zamaskovala skutečný vliv komory CCIM a orgánů územní samosprávy na výplatu finančních prostředků leteckým společnostem. Z hlediska soukromých společností neměla účast ve sdružení APFTE žádné nevýhody: jejich finanční účast byla jen symbolická a financování marketingových smluv veřejnoprávními členy sdružení APFTE mělo za úkol přispět ke zvýšení dopadů na místní ekonomiku.

(133) Podle téhož zápisu zástupce komory CCIM (který byl na dané schůzi zvolen předsedou sdružení APFTE) vysvětlil soukromoprávním členům sdružení APFTE přítomným na ustavující schůzi valné hromady APFTE účel sdružení APFTE, tj. pokračovat v uzavírání marketingových smluv s leteckými společnostmi. V této souvislosti tento zástupce komory CCIM uvedl, že je nezbytné, aby „společnosti mohly vyjádřit svůj názor na vybraný akční plán“. Výraz „vyjádřit svůj názor“ prozrazuje skutečný záměr CCIM ohledně úlohy soukromoprávních členů navzdory jejich většině na valné hromadě, a to zejména fakt, že nemají skutečnou rozhodovací pravomoc při rozhodování o strategickém a rozpočtovém směrování tohoto sdružení, které ve skutečnosti určují jeho veřejnoprávní členové. To znamená, že soukromoprávní členové sdružení APFTE, kteří byli v té chvíli přítomni, si byli vědomi skutečnosti, že strategické rozhodování bude provádět komora CCIM a orgány místní samosprávy, přestože mohou zohlednit názory soukromoprávních členů.

(134) Analýza zápisů a zpráv sdružení APFTE tento závěr potvrzuje: návrhy soukromoprávních členů bylo možné zohlednit pouze podpůrně, pokud by zbývaly rozpočtové položky po zafinancování spojů zvolených veřejnoprávními členy, tj. především spojů provozovaných společností Ryanair. (85)

(135) Prostředky sdružení APFTE byly totiž vždy přidělovány tak, aby projekty určené veřejnoprávními členy byly financovány jako první, přičemž návrhy soukromoprávních členů byly přijímány pouze podpůrně.

(136) Dokonce i v rámci výboru poskytovatelů financování byly finanční prostředky přidělovány pouze těm projektům, které byly schváleny jednomyslně, a to proto, že poskytovatelé financí stanovovali přesnou výši svých dotací na daný rok v závislosti na vybraných marketingových smlouvách. Svědčí o tom diskuse výboru poskytovatelů financování ze dne 29. ledna 2013 o financování „turistických toků“ do a z […] (zajišťovaných italskou leteckou společností) a […] (zajišťovaných norskou leteckou společností). Financování těchto „toků“, které navrhli soukromoprávní členové APFTE na valné hromadě dne 29. ledna 2013 a které následně podpořili někteří veřejnoprávní členové, se zpočátku setkalo s tím, že tři hlavní poskytovatelé financí (regionální rada regionu Languedoc-Roussillon, generální rada departementu Hérault, sdružení aglomerace Montpellier) odmítli navýšit svou finanční účast, aby bylo možno tyto dva „toky“ zahrnout do rozpočtu na rok 2013. Komora CCIM, která v té době měla zájem na rozvoji těchto „toků“, tedy výjimečně jednostranně navýšila svou dotaci na daný rok, aby bylo možno tyto dva „toky“ podpořit. (86)

(137) Rozhodnutí a zápisy týkajících se sdružení APFTE se nezmiňují ani o podmínkách, ani o provádění marketingových smluv podepsaných se společnostmi AMS a Ryanair. Tyto smlouvy trvale využívaly veřejné financování, a to i navzdory nestabilitě ročních rozpočtů. Toto financování nebylo při diskusích v rámci sdružení APFTE nikdy zpochybněno, avšak veřejnoprávní členové neuvedli ani žádné zdůvodnění pro jeho zachování. Veřejnoprávní členové se spokojili pouze s tím, že smlouvy každý rok obnovovali, a v některých dokumentech souvisejících s fungováním sdružení APFTE je nazývali „osami“ nebo „historickými destinacemi“, aniž by uvedli bližší vysvětlení.

(138) Hlasování valné hromady bylo tedy pouhou formalitou s cílem odůvodnit řádné fungování sdružení APFTE. To je zřejmé zejména u rozpočtových let 2012, 2013 a 2014, v nichž závazek sdružení APFTE vůči společnostem Ryanair/AMS dokonce předcházel schválení strategických rozhodnutí na valné hromadě: (a) Pokud jde o rozpočet na rok 2012, dopis o prodloužení smlouvy adresovaný společnosti AMS podepsal předseda sdružení APFTE dne 29. září 2011. O prodloužení marketingové smlouvy uzavřené se společností AMS v roce 2010 do roku 2012 rozhodl řídící výbor již dříve dne 23. září 2011. Valná hromada o tom však byla informována až na své schůzi dne 19. října 2011 (87) (ze zápisu z této schůze však nevyplývá, že by valná hromada o této otázce hlasovala). (b) Pokud jde o rozpočet na rok 2013, sdružení APFTE podepsalo dne 23. února 2013 prodloužení smlouvy uzavřené se společností AMS v roce 2010 do roku 2013. Rozpočet na rok 2013 a marketingový akční program včetně plateb poskytovaných společnosti Ryanair na základě této smlouvy byly přijaty na zasedání valné hromady sdružení APFTE dne 4. července 2013. (88) (c) Pokud jde o rozpočet na rok 2014, podepsal prezident APFTE dne 22. listopadu 2013 smlouvy se společností Ryanair v návaznosti na výběrové řízení z roku 2013. Valná hromada však zmocnila předsedu sdružení APFTE k podpisu nových marketingových smluv se společností Ryanair až 27. ledna 2014.

(139) Z dokumentů týkajících se fungování APFTE, které má Komise k dispozici, vyplývá, že hlasování v rámci tohoto sdružení bylo vždy prováděno jednomyslně. Komise v této souvislosti konstatuje, že soukromoprávní členové vydali v rámci správní rady a valné hromady několik stanovisek, zejména s ohledem na vypracování studií průzkumu trhu, aby se ujistili, že financované letecké trasy mají ekonomický dopad na daný region. Při rozhodování valné hromady nebo výboru poskytovatelů financování se však soukromoprávní členové nikdy fakticky nepostavili proti rozhodnutím, které navrhlo předsednictvo, řídící výbor nebo výbor poskytovatelů financování, tak, že by hlasovali proti nim. Komise navíc konstatuje, že účast soukromoprávních členů na valných hromadách se každým rokem významně snižovala v porovnání s víceméně konstantní přítomností zástupců veřejnoprávních členů. (89) Soukromoprávní členové tedy setrvale podporovali činnost veřejnoprávních členů, i když jejich vlastní návrhy nebyly přijímány. To lze vysvětlit zejména skutečností, že finanční příspěvek soukromoprávních členů byl jen symbolický, přičemž hospodářské dopady marketingových smluv financovaných sdružením APFTE byly přinejlepším pozitivní a přinejhorším nulové. Soukromoprávní členové také neměli žádný zájem o konflikt s veřejnoprávními členy sdružení APFTE, kteří zajišťovali jeho financování.

(140) Kromě toho, jak bylo uvedeno ve (46). a následujících bodech odůvodnění, veřejnoprávní členové vykonávali kontrolu nad strategickými rozhodnutími sdružení APFTE prostřednictvím kontroly svých plateb poskytovaných tomuto sdružení: každému členovi sdružení APFTE bylo zřejmé, že smlouva o marketingových službách, která by dle názoru veřejnoprávních členů nepředstavovala prioritu, by od těchto členů nezískala finanční prostředky. (90)

(e) Financování sdružení APFTE jeho veřejnoprávními členy a kontrola veřejnoprávních členů nad využíváním rozpočtu sdružení APFTE

(141) Jak je popsáno ve 45. a následujících bodech odůvodnění, jakož i v 107. a následujících bodech odůvodnění, pokud jde o povahu finančních zdrojů APFTE, určovali rozpočtová rozhodnutí sdružení APFTE veřejnoprávní členové APFTE – tj. orgány územní samosprávy a komora CCIM – předem tak, že definovali propagační program sdružení APFTE, který obsahoval přesný výběr marketingových smluv, a následně vykonávali přísnou kontrolu nad využíváním svých dotací sdružením APFTE tak, že své dotace podmiňovali tím, že sdružení APFTE tento propagační program uskuteční.

7.1.2.2. Státní zdroje

(142) Platby, které sdružení APFTE provedlo ve prospěch společností Ryanair a AMS v rámci různých marketingových smluv popsaných v (52). a následujících bodech odůvodnění, byly provedeny s využitím zdrojů ze souhrnného rozpočtu sdružení APFTE. Jak je uvedeno ve (45). a následujících bodech odůvodnění, je sdružení APFTE od svého založení financováno téměř výhradně ([z 95–100] %) z dotací poskytovaných regionálními a místními veřejnoprávními subjekty, konkrétně regionem Okcitánie/regionální radou regionu Languedoc-Roussillon, departementem Hérault, společenstvím Montpellier Méditerranée Métropole/sdružením aglomerace Montpellier, sdružením aglomerace Pays de l'Or, městem Montpellier a komorou CCIM/Obchodní a průmyslovou komorou Hérault (91).

(143) Tyto veřejnoprávní subjekty uplatňovaly přísnou kontrolu nad využíváním svých prostředků sdružením APFTE několika způsoby: (a) Jak je uvedeno v (49). a následujících bodech odůvodnění, analýza hlasování na valné hromadě, dat podpisů marketingových smluv a výplat dotací za každý rok orgány územní samosprávy svědčí o tom, že sdružení APFTE nikdy nemělo k dispozici rozpočet ex ante, který by mohlo spravovat podle vlastního uvážení. Platby dotací ze strany orgánů územní samosprávy za daný rozpočtový rok se vždy uskutečnily až po konkrétním stanovení a podpisu marketingových smluv, k jejichž financování měly tyto dotace sloužit. Orgány územní samosprávy proto mohly vždy poskytnout své finanční prostředky s vědomím jejich konkrétního využití. (92) Z toho vyplývá, že pokud by nesouhlasily s volbou sdružení APFTE, mohly by odmítnout podepsat úmluvy o financování s tímto sdružením. Na druhou stranu to však znamená, že APFTE jako sdružení nemělo k dispozici rozpočet, s nímž by mohlo volně nakládat, ale bylo nuceno požadovat výplatu dotací od veřejnoprávních členů až poté, co byla vydána přesná rozpočtová rozhodnutí, která určovali sami veřejnoprávní členové na základě návrhů výboru poskytovatelů financování. Komise na základě toho dospěla k závěru, že tato praxe měla přinejmenším za následek (pokud to nebylo přímo jejím cílem) odradit soukromoprávní členy sdružení APFTE od toho, aby na valné hromadě hlasovali o rozpočtových rozhodnutích, s nimiž by veřejnoprávní členové sdružení APFTE nesouhlasili. Tato praxe tedy umožňovala veřejnoprávním členům účinně kontrolovat využití rozpočtu sdružení. (b) Z analýzy úmluv o financování v 51. bodě odůvodnění navíc vyplývá, že veřejnoprávní členové sdružení APFTE prostřednictvím několika různých smluvních ujednání zajistili, aby jejich dotace byly použity na jejich strategická rozhodnutí, schválená v propagačním programu APFTE na jednotlivé rozpočtové roky, jehož obsah určovali (93); to znemožňovalo soukromoprávním členům provádění nezávislých rozpočtových rozhodnutí. (c) A konečně vzhledem k tomu, že všichni předsedové sdružení APFTE zmocnění k podpisu marketingových smluv se společnostmi Ryanair/AMS, jakož i úmluv o financování s členy poskytujícími finanční prostředky, byli s těmito členy poskytujícími finanční prostředky propojeni (ať již se jednalo o komoru CCIM nebo o region Okcitánie) (94), zachovali si veřejnoprávní členové sdružení APFTE další kontrolu jak nad finančním závazkem sdružení APFTE, tak nad poskytováním dotací sdružení APFTE.

(144) Veřejnoprávní členové sdružení APFTE tak vykonávali přísnou kontrolu prostředků přidělených sdružení APFTE až do jejich předání konečným příjemcům. Dotčené prostředky si tedy zachovávají svou povahu státních prostředků, i když je sdružení APFTE předává společnosti Ryanair nebo AMS.

(145) Jak je podrobněji rozvedeno v předchozí kapitole o přičitatelnosti těchto opatření státu, považuje Komise sdružení APFTE za soukromoprávní subjekt vytvořený dotčenými veřejnoprávními subjekty za účelem poskytování a správy plateb veřejných finančních prostředků leteckým společnostem. (95)

(146) Pokud jde o tu část rozpočtu sdružení APFTE, kterou tvoří členské příspěvky soukromoprávních členů (necelých [0–5] % rozpočtu APFTE, jak je popsáno v tabulce 3), byly tyto členské příspěvky součástí stejné pokladny jako platby od veřejnoprávních členů sdružení APFTE. Na základě toho, že tyto členské příspěvky byly takto začleněny do rozpočtu sdružení APFTE, jehož využívání bylo plně kontrolováno státem (tj. veřejnoprávními členy sdružení APFTE), jak je popsáno v této a následující kapitole, považuje je Komise rovněž za státní prostředky. (96)

7.1.2.3. Závěr

(147) Na základě těchto skutečností dospěla Komise k závěru, že sdružení APFTE bylo od samého počátku své existence koncipováno a využíváno komorou CCIM a dotčenými orgány územní samosprávy pouze jako prostředek umožňující vyplácení veřejných prostředků společnosti Ryanair, aniž by samotné sdružení nebo jeho soukromoprávní členové měli prostor k jednání v pravém smyslu toho slova. Činnosti a rozhodnutí sdružení APFTE jsou tedy přičitatelné státu.

(148) Tato pozorování potvrzují prohlášení regionální účetní komory (Chambre Régionale des Comptes) regionu Languedoc-Roussillon zmíněné v rozhodnutí o zahájení řízení (97), která v některých svých zprávách naznačovala, že sdružení APFTE je ve skutečnosti pouhým nástrojem pro získávání veřejných finančních prostředků určených k financování marketingových smluv.

(149) Komise se proto domnívá, že tato opatření jsou přičitatelná státu a že je Francie poskytuje ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

7.1.3. Hospodářské zvýhodnění

(150) Aby bylo možné posoudit, zda státní opatření představuje podporu, je třeba určit, zda podnik, který je jeho příjemcem, získá hospodářské zvýhodnění, které by za obvyklých tržních podmínek nezískal. (98)

(151) Je třeba analyzovat, zda se na dotčené smlouvy vztahuje zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu a pokud ano, zda jsou uvedené smlouvy s touto zásadou v souladu.

7.1.3.1. Společné posouzení hospodářského zvýhodnění společností Ryanair a AMS

(152) Pokud jde o smlouvy, které byly uzavřeny mezi sdružením APFTE na jedné straně a společností AMS nebo Ryanair na straně druhé, musí si Komise v prvé řadě položit otázku, zda je pro účely zjištění hospodářského zvýhodnění, kterého se jim mělo dostat, vhodné posuzovat společnost Ryanair a její dceřinou společnost AMS odděleně nebo společně.

(153) Komise konstatuje, že společnost AMS je 100% dceřinou společností společnosti Ryanair. Komise dále konstatuje, že společnost AMS byla ve skutečnosti založena výlučně za účelem poskytování marketingových služeb na internetových stránkách společnosti Ryanair a nevyvíjí žádnou jinou činnost. (99)

(154) Navíc se jeví, že společnost Ryanair je ve svých smluvních vztazích se sdružením APFTE zaměnitelná se společností AMS. Sdružení APFTE totiž původně uzavřelo marketingovou smlouvu se společností AMS (smlouva z roku 2010). Smlouvy z let 2013 a 2017 byly následně uzavírány přímo mezi sdružením APFTE a společností Ryanair.

(155) Smlouva o marketingových službách uzavřená se společností AMS navíc přímo ve svém předmětu stanoví, že je „vázána na závazek společnosti Ryanair zajišťovat obslužnost na území Montpellieru“. (100)

(156) Ze všech těchto důvodů považuje Komise za jediného příjemce předmětných opatření společnosti Ryanair a AMS společně. (101)

7.1.3.2. Individuální hodnocení marketingových smluv

(157) Podle názoru Francie jednalo sdružení APFTE jako zadavatel veřejných zakázek na služby, které mu umožňovaly plnit úkoly veřejné politiky, které mu byly svěřeny Podle Francie tak marketingové smlouvy nebyly v žádném případě vázány na smlouvy o letištních službách, a jejich cílem bylo přispět k hospodářskému rozvoji regionu přilákáním turistů.

(158) Francie nepředložila žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by rozhodnutí o uzavření marketingových smluv bylo přijato na základě konkrétních ekonomických posouzení s cílem určit budoucí ziskovost uzavření těchto smluv se společnostmi Ryanair/AMS nebo z toho plynoucí ekonomické výhody – ani pro tyto marketingové smlouvy jako takové, ani pro marketingové smlouvy ve spojení se smlouvami o letištních službách.

(159) Společnost Ryanair nezaujala jednoznačné stanovisko k tomu, zda by měly být marketingové smlouvy uzavřené se sdružením APFTE a smlouvy o letištních službách uzavřené se společností AMM posuzovány společně nebo odděleně, přičemž tvrdila, že ani v jednom z těchto případů by neměly být společnosti Ryanair/AMS považovány za příjemce podpory.

(160) V projednávané věci Komise na rozdíl od většiny ostatních nedávných případů, které byly předmětem rozhodnutí Komise týkajících se společnosti Ryanair v oblasti státní podpory, nedospěla k závěru, že existuje souvislost mezi marketingovými smlouvami a smlouvami o letištních službách, a to z následujících důvodů:

(161) Především byly oba tyto typy smluv uzavřeny dvěma různými právnickými osobami, tj. AMM a APFTE (102), které sledovaly odlišné cíle a které nebylo možné označit jako jedinou hospodářskou jednotku.

(162) Přestože tedy není vyloučeno, že oba typy smluv spolu souvisely, dokud byla komora CCIM ještě koncesionářem letiště a oba tyto typy smluv uzavírala se společnostmi Ryanair/AMS, tato možná souvislost přestala existovat v roce 2009, kdy správu letiště převzala společnost AMM. Jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění, ze zápisu z jednání ustavující valné hromady sdružení APFTE ze dne 24. června 2010 vyplývá, že zřízení a financování sdružení APFTE iniciovala komora CCIM a podpořily je dotčené orgány územní samosprávy proto, aby mohly nadále pokračovat v uzavírání marketingových smluv s nízkonákladovými leteckými společnostmi i poté, co komora CCIM ztratila status koncesionáře letiště Montpellier. Za těchto okolností již komora CCIM nebyla ochotna podstupovat finanční a právní rizika spojená s těmito marketingovými smlouvami, a požádala dotčené orgány územní samosprávy, aby se přímo zapojily do plateb leteckým společnostem za marketingové služby (které byly až doposud financovány přímo komorou CCIM, neboť dvoustranné úmluvy o financování s jednotlivými orgány územní samosprávy byly uzavřeny až ve druhé fázi). (103)

(163) Přestože veřejnoprávní členové sdružení APFTE jsou současně také akcionáři letiště, jejich účast na financování marketingových smluv není v žádném případě úměrná jejich akciovému podílu na letišti. (104) Zejména platí, že francouzský stát sice vlastní 60 % kapitálu společnosti AMM, avšak není členem sdružení APFTE a nepřispívá do jeho rozpočtu. Komora CCIM, která vlastní 25 % kapitálu společnosti AMM, přispěla od roku 2010 do roku 2019 do celkového rozpočtu sdružení APFTE pouze [10–20] %. Zbytek dotací vyplacených sdružení APFTE v letech 2010 až 2019 – tedy [80–90] % – pochází od orgánů územní samosprávy, které dohromady vlastní jen 15 % kapitálu společnosti AMM. Tabulka 5 Porovnání podílu příspěvků veřejnoprávních členů sdružení APFTE s jejich akciovým podílem ve společnosti AMM Regionální rada regionu Languedoc-Roussillon (nyní region Okcitánie) Rada departementu Hérault Aglomerace Montpellier (nyní Montpellier Méditerranée Métropole) a město Montpellier Sdružení aglomerace Pays de l'Or CCIM (nyní Obchodní a průmyslová komora departementu Hérault) Francouzský stát (na vnitrostátní úrovni) Účast na financování sdružení APFTE (2010 až 2019) (v %) [20–30] [10–20] [30–40] [0–10] [10–20] Akciové podíly ve společnosti AMM (v %) 6,5 7 0,5 (105) 1 25 60

(164) Z jednotlivých těchto skutečností vyplývá, že financování marketingových smluv veřejnoprávními členy sdružení APFTE nemá žádnou souvislost s jejich účastí na kapitálu společnosti AMM. V případě, že by marketingové smlouvy umožnily zvýšit příjmy spojené s letištní smlouvou, měli by veřejnoprávní členové sdružení APFTE nárok jen na 40 % těchto dodatečných příjmů, přičemž jejich podíl na marketingových výdajích by činil [95–100] %. Individuální situace každého z veřejnoprávních členů sdružení APFTE jsou také velmi odlišné a ještě méně příznivé pro tři hlavní poskytovatele financování sdružení APFTE – region (6,5 % kapitálu AMM), departement (7 % kapitálu AMM) a společenství Montpellier Méditerranée Métropole (0,5 % kapitálu AMM), které společně financovaly [80–90] % (106) rozpočtu sdružení APFTE. (107)

(165) Z výše uvedeného zápisu ze dne 24. června 2010 navíc vyplývá, že sdružení APFTE a jeho členové při uzavírání marketingových smluv jednali na základě logiky podpory regionální ekonomiky s ohledem na případné hospodářské dopady marketingových smluv na region a na jednotlivé místní podniky, a nikoli na základě logiky provozovatele (jakkoli menšinového) letiště nebo jiných podniků, které mají přímý prospěch z hospodářských dopadů těchto smluv.

(166) Při analýze, jejíž úkolem je stanovit, zda veřejnoprávní subjekt jedná jako subjekt v tržním hospodářství, se však aspekty regionální politiky nezohledňují. Ani formální vyšetřovací řízení neodhalilo žádné skutečnosti nasvědčující tomu, že by cílem příspěvku veřejnoprávních členů sdružení APFTE k marketingovým smlouvám bylo zvýšení příjmů veřejnoprávních členů sdružení APFTE z letiště, zejména prostřednictvím vyplácení dividendy nebo jiného zvýhodnění ze strany AMM, které by zohledňovalo možný pozitivní účinek marketingových smluv na příjmy letiště.

(167) Komise na základě výše uvedených důkazů dospěla k závěru, že souvislosti mezi smlouvami o letištních službách uzavřených společností AMM a marketingovými smlouvami uzavřenými sdružením APFTE nejsou dostatečné k tomu, aby odůvodnily společnou analýzu obou těchto typů smluv. Komise proto provedla oddělenou analýzu marketingových smluv.

(168) V důsledku těchto skutečností a vzhledem k tomu, že sdružení APFTE nelze považovat za provozovatele letiště, nelze na dané smlouvy v žádném případě uplatnit metodu inkrementální ziskovosti stanovenou v pokynech z roku 2014 pro posuzování smluv mezi letišti a leteckými společnostmi (108).

7.1.3.3. Použitelnost zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu

(169) Aby bylo možné posoudit, zda státní opatření představuje podporu, je třeba určit, zda podnik, který je jeho příjemcem, získá hospodářské zvýhodnění, které by za obvyklých tržních podmínek nezískal. (109)

(170) Podle Francie se sdružení APFTE domnívá, že dotčené platby nepředstavují státní podporu vzhledem k tomu, že sdružení APFTE údajně hradilo společnostem Ryanair/AMS odměnu odpovídající tržní ceně služeb zakoupených na základě výběrového řízení. Podle sdružení APFTE zakoupené služby mimo jiné vyhovovaly i potřebám sdružení APFTE a jeho posláním v oblasti veřejné politiky, konkrétně podpoře cestovního ruchu a dokonce i regionálního hospodářského rozvoje. Sdružení APFTE tak jednalo jako zadavatel veřejných zakázek v rámci plnění svého cíle veřejné politiky. Sdružení APFTE tvrdí, že v této souvislosti nebylo nutné provádět analýzu ziskovosti na úrovni APFTE. Podle sdružení APFTE tedy marketingové smlouvy nepředstavovaly žádné hospodářské zvýhodnění společnosti Ryanair ani společnosti AMS.

(171) Společnost Ryanair uvádí tytéž argumenty.

(172) Pokud jde o otázku použitelnosti zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu, je třeba připomenout, že nejde o jednání z pozice jakéhokoli tržně jednajícího hospodářského subjektu, ale tržně jednajícího hospodářského subjektu v situaci sdružení APFTE.

(173) Je tedy třeba analyzovat dosah zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu z hlediska sdružení APFTE.

(174) Podle 77. bodu odůvodnění sdělení Komise o pojmu státní podpora uvedeném v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „sdělení o pojmu státní podpora“) (110): „[…]se zohledňují pouze zisky a závazky, které se váží k úloze státu jako hospodářského subjektu, s výjimkou těch, které se váží k jeho úloze nositele veřejné moci“, což mimo jiné vylučuje zohlednění cílů veřejné politiky, jako je například regionální rozvoj.

(175) Podle stanov sdružení APFTE je cílem sdružení „propagace a rozvoj cestovního ruchu včetně obchodních cest na daném území prostřednictvím zakázek na propagaci, nákupu reklamy na internetu a poskytování marketingových služeb, případně využívání veškerých ostatních reklamních prostředků, jako je například účast na veletrzích a výstavách, s cílem přilákat mezinárodní klientelu“. Z veřejných prohlášení členů předsednictva sdružení APFTE, jakož i z jeho zápisů a dalších dokumentů týkajících se jeho fungování rovněž vyplývá, že sdružení APFTE má v úmyslu sledovat cíl regionální politiky. (111)

(176) Ze zápisů, zpráv a dalších dokumentů týkajících se sdružení APFTE, které předložily francouzské orgány, rovněž vyplývá, že sdružení APFTE při uzavírání marketingových smluv se společnostmi Ryanair/AMS jednalo pouze jako orgán veřejné moci, zejména za účelem rozvoje regionální ekonomiky.

(177) Přínosy marketingových smluv z hlediska rozvoje regionálního cestovního ruchu, zejména potenciálních příjmů regionu z cestovního ruchu, nelze při případné analýze dodržování kritérií tržně jednajícího hospodářského subjektu zohlednit.

(178) V projednávaném případě nemá Komise k dispozici žádnou indicii nasvědčující tomu, že by sdružení APFTE nebo jeho veřejnoprávní členové, kteří ho financují, měli podpisem marketingových smluv v úmyslu dosáhnout finančního zisku z hlediska logiky tržně jednajícího hospodářského subjektu – zejména návratnosti investic – s výjimkou rozvoje cestovního ruchu v regionu vzhledem k tomu, že tato úloha je plně přičitatelná jejich úloze orgánu veřejné moci (a úloze veřejnoprávních členů, kteří je financují).

(179) Sdružení APFTE neplyne z případného zvýšení výnosů provozovatele letiště Montpellier, které by souviselo se zvýšením provozu, žádná výhoda. Sdružení APFTE není provozovatelem letiště Montpellier a členové, kteří sdružení APFTE financují, jsou menšinovými akcionáři letiště Montpellier (až do výše 40 %). Francouzské orgány neuvedly žádné případné výhody spojené se zvýšením výnosů letiště, z nichž by mohli mít prospěch členové sdružení AFPTE, kteří jsou zároveň akcionáři letiště Montpellier.. Před rozhodnutím o podpisu marketingových smluv se společností Ryanair nebyl vypracován žádný podnikatelský plán, jehož cílem by bylo posoudit takové potenciální výhody. V případě, že by cílem a/nebo důsledkem marketingových smluv bylo zvýšení objemu osobní přepravy, by totiž pro menšinové akcionáře, kteří ovládají 40 % letiště, nemělo smysl financovat [95–100] % marketingových smluv. Každý z menšinových akcionářů letiště navíc přispívá k financování marketingových smluv v odlišném poměru podle výše svého akciového podílu na letišti (112), což dokládá, že rozhodnutí o podpisu marketingových smluv nemají žádnou ekonomickou souvislost se skutečností, že někteří členové sdružení APFTE jsou zároveň i akcionáři. Závěrem lze konstatovat, že sdružení APFTE podepisovalo marketingové smlouvy se společností Ryanair výhradně za účelem plnění cílů veřejné politiky z hlediska sdružení APFTE a jeho veřejnoprávních členů, kteří tím jakožto hospodářské subjekty nezískali žádný prospěch.

(180) Kromě toho, jak je podrobně uvedeno v bodě 7.1.3.4 písm. a), Komise dospěla k závěru, že nákup marketingových služeb společností APFTE neodpovídal skutečné potřebě, ale že jeho cílem bylo ve skutečnosti subvencování letů společnosti Ryanair s odletem a příletem na letiště Montpellier. Za těchto okolností Komise vyvozuje, že kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu nelze uplatnit (113). Jak je ostatně uvedeno v bodě 7.1.3.4 písm. b), ceny placené společností APFTE společnostem Ryanair/AMS za nákup marketingových služeb nejsou v souladu s běžnými tržními podmínkami. I kdyby se tedy uplatnilo kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, nebylo by splněno.

(181) Komise konstatuje, že se má za to, že zásah nepředstavuje výhodu tehdy, pokud se státní zásah považuje za náhradu představující protihodnotu plnění uskutečněných podniky pověřenými službou obecného hospodářského zájmu za účelem plnění povinností veřejné služby, takže tyto podniky ve skutečnosti nejsou finančně zvýhodněny, a účinkem tohoto zásahu tedy není poskytnout těmto podnikům výhodnější soutěžní postavení oproti konkurenčním podnikům (114). V projednávaném případě však nic nenasvědčuje tomu, že by se na společnost Ryanair vztahovaly závazky veřejné služby.

7.1.3.4. Určení zvýhodnění poskytnutého společnostem Ryanair/AMS sdružením APFTE

(182) Z formálního vyšetřovacího řízení vyplývá, že platby provedené na základě marketingových smluv jsou téže povahy jako dotace poskytnuté veřejným orgánem ve prospěch letecké společnosti za účelem zajišťování letecké obsluhy letiště. Komise dospěla k závěru, že platby, které sdružení APFTE poskytlo společnostem Ryanair a AMS, lze považovat za čisté dotace určené ke snížení nákladů, které společnost Ryanair vynakládá na provoz pravidelných linek do Montpellieru, a proto poskytují společnosti Ryanair hospodářské zvýhodnění.

(183) Komise přezkoumala za účelem určení existence zvýhodnění společností Ryanair/AMS všechny relevantní okolnosti případu v souladu se sdělením o pojmu státní podpora. Mohou například existovat mimořádné okolnosti, kdy se nemusí mít za to, že pořízení zboží nebo služeb orgánem veřejné moci