Úřední věstník L 022 , 25/01/2003 S. 0005 - 0014



Nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 973/2001 [2], a zejména na článek 48 uvedeného nařízení, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (EHS) č. 2108/84 ze dne 23. července 1984, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok rybářských sítí [3], ve znění nařízení (ES) č. 2550/97 bylo podstatně pozměněno, a jelikož je nutné provést další změny, je třeba je v zájmu jasnosti a racionalizace nahradit tímto nařízením. (2) Pro zajištění dodržování technických opatření pro ochranu rybolovných zdrojů je nezbytné stanovit podrobná pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí. (3) Pro účely kontrolního postupu je nutné přesně určit druhy používaných měřidel, způsob jejich používání, způsob výběru ok k měření, způsob, jakým má být každé oko měřeno, a způsob, jak má být vypočtena velikost ok sítě, popsat postup výběru vláken sítí pro určování síly vlákna, a také popsat průběh kontroly. (4) Je nutné stanovit podmínky, za nichž kontrolní postup stanoví, že síla vlákna rybářských sítí přesahuje maximální přípustnou sílu. (5) V případě, kdy velitel plavidla v průběhu kontroly zpochybní výsledek měření, je třeba přistoupit k dalšímu a konečnému měření. (6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro rybolov a akvakulturu, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) "aktivním zařízením" vlečné sítě, dánské nevody a podobné sítě; b) "pasivním zařízením" žábrové sítě, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, které se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a bójkovacím zařízením. KAPITOLA II VELIKOST OK AKTIVNÍCH ZAŘÍZENÍ Článek 2 Měřidlo pro určování velikosti ok 1. Měřidla používaná k určení velikosti ok jsou 2 mm silná, plochá, z odolného a tvarově stálého materiálu. Mají buď několik úseků, jejichž hrany probíhají střídavě rovnoběžně a šikmo se zúžením v poměru 1: 8 na obou stranách, nebo pouze úseky se šikmými hranami se zúžením v poměru 1: 8 na obou stranách. V nejužším místě mají otvor. 2. Tato měřidla jsou označena "měřidlo ES". Každé měřidlo má na vrchní straně vyraženu šířku v milimetrech na úseku s rovnoběžnými hranami, pokud je má, i na šikmém úseku. Šikmý úsek je odstupňován po milimetrech a šířka je uvedena v pravidelných intervalech. Modely měřidel jsou znázorněny v příloze I. Článek 3 Používání měřidla u sítí s kosočtverečnými oky 1. V případě dílců s kosočtverečnými oky se síť napne ve směru delší úhlopříčky ok, jak je znázorněno v příloze II. 2. Měřidlo, popsané v článku 2, se vloží úzkým koncem do oka kolmo k rovině sítě. 3. Měřidlo se zasunuje do oka sítě manuální silou nebo pomocí závaží či dynamometru do okamžiku, než je zastaveno odporem oka na šikmých hranách. Článek 4 Používání měřidla u sítí s čtvercovými oky 1. V případě dílců s čtvercovými oky se síť napne nejdříve ve směru jedné úhlopříčky a potom ve směru druhé úhlopříčky oka, jak je znázorněno v příloze II. 2. Pro měření obou úhlopříček se použije postup uvedený v čl. 3 odst. 2 a 3. Článek 5 Výběr ok 1. Oka k měření tvoří řadu 20 ok jdoucích za sebou ve směru podélné osy sítě. 2. S výjimkou dílců se čtvercovými oky se neměří oka ve vzdálenosti méně než 50 cm od šněrování, lan nebo zatahovací šňůry. Tato vzdálenost se měří kolmo ke šněrování, lanům nebo zatahovací šňůře, přičemž síť je nutno napnout ve směru tohoto měření. Také se neměří se také žádné oko, které je spravované nebo roztržené, nebo má úchytky pro připevnění k síti. 3. Odchylně od odstavce 1 nemusí měřená oka jít za sebou, jestliže tomu brání použití odstavce 2. Článek 6 Měření jednotlivých ok 1. Sítě se měří jen mokré a nezmrzlé. 2. Velikost daného kosočtverečného oka je dána šířkou měřidla v bodě, kde se při použití podle článku 3 jeho vsunování zastaví. 3. Velikost daného čtvercového oka je dána šířkou měřidla v bodě, kde se při měření obou úhlopříček podle článku 4 jeho vsunování zastaví. V případě rozdílu v měření mezi úhlopříčkami jednotlivého oka se pro výpočet velikosti ok sítě s čtvercovými oky použije rozměr delší úhlopříčky. Článek 7 Určení velikosti ok Velikost ok sítě je dána aritmetickým průměrem měření všech ok vybraných a změřených postupem podle článků 5 a 6 v milimetrech, přičemž se tento aritmetický průměr zaokrouhlí na celé milimetry nahoru. Článek 8 Postup kontroly 1. Kontrolor změří jednu řadu 20 ok, vybranou podle článku 5, přičemž měřidlo vsunuje rukou, bez použití závaží nebo dynamometru. Velikost ok sítě se pak určí podle článku 7. 2. Jestliže při výpočtu velikosti ok vyjde najevo, že velikost ok nesplňuje platná pravidla, musí se změřit podle článku 5 dvě další řady s dvaceti oky. Velikost oka se pak přepočítá podle článku 7, přičemž se vezme v úvahu všech 60 již změřených ok. Aniž je tím dotčen článek 9, tento výsledek je velikostí ok sítě. Článek 9 Měření v případě sporů 1. Jestliže velitel plavidla zpochybní velikost ok určenou podle článku 8, nesmí být takovéto měření vzato v úvahu pro určení velikosti ok a síť musí být přeměřena. 2. Pro přeměření se použije závaží nebo dynamometr, připevněné na měřidlo. Volba mezi závažím a dynamometrem je na uvážení kontrolora. Závaží se upevní hákem k otvoru v nejužším místě měřidla. Dynamometr lze upevnit buď do otvoru v nejužším místě měřidla nebo nasadit na nejširší část měřidla. Přesnost závaží nebo dynamometru musí být osvědčena příslušným státním orgánem. 3. Pro sítě s velikostí ok 35 mm a menší, určenou podle článku 8, se použije síla 19,61 newtonů (odpovídající hmotnosti 2 kg); pro ostatní sítě síla 49,03 newtonů (odpovídající hmotnosti 5 kilogramů). 4. Pro určení velikosti ok podle článku 7 se při použití závaží nebo dynamometru měří pouze jedna řada 20 ok. 5. Výsledek tohoto měření je konečný. KAPITOLA III VELIKOST OK PASIVNÍCH ZAŘÍZENÍ Článek 10 Měřidlo pro určování velikosti ok 1. Měřidlo ok je z odolného a tvarově stálého materiálu. Model měřidla je znázorněn v příloze III. 2. Roztažené měřidlo ok musí být schopno měřit velikosti ok až do 300 mm. Odstupňování musí být v intervalech 1, 5 a 10 mm. 3. Měřidla ok odpovídající odstavcům 1 a 2 nesou označení "měřidlo ES". 4. Čelisti měřidla ok, kterými se měří světlost oka, mají sílu nejméně 1 mm, ne však více než 3 mm, a musí mít zaoblené hrany. 5. Při měření nataženého oka se nepoužije žádná jiná síla než ruční roztažení měřidla. Článek 11 Výběr ok 1. Kontrolor vybere dvacet ok ze sítě. V případě třístěnných tenatových sítí musí být oka vybrána z té části sítě, která má nejmenší oka. 2. Do výběru nesmí být za žádných okolností zahrnuta tato oka: a) oka na horním nebo spodním konci postranního okraje sítě, upevněného k obrubnému lanu nebo opěrnému rámu nebo jiným úchytům; b) oka v prvních dvou řadách ok od šněrování a lan; c) roztržená nebo opravovaná oka. Článek 12 Měření jednotlivých ok 1. Sítě musí být měřeny, když nejsou zmrzlé. 2. Kontrolor měří světlost každého oka vsunutím měřidla do oka ve směru, který je delší, a oko je ručně nataženo, až jsou strany oka rovné a napjaté. Článek 13 Určení velikosti ok Velikost ok je dána aritmetickým průměrem výsledků měření každého z vybraných a změřených ok v milimetrech, zaokrouhleným na celé milimetry nahoru. Článek 14 Postupy kontroly Kontrolor změří jednu řadu 20 ok, vybraných podle článku 11. Velikost ok sítě se pak určí podle článku 13. Článek 15 Měření v případě sporů Jestliže velitel plavidla zpochybní výsledek měření, kontrolor znovu vybere a změří 20 ok v jiné části sítě podle ustanovení článků 11 až 14. Velikost ok se potom znovu vypočítá podle článku 13, přičemž se vezme v úvahu všech 40 změřených ok. Výsledek tohoto měření je konečný. KAPITOLA IV SÍLA VLÁKNA Článek 16 Měřidlo pro určování síly vlákna 1. Měřidlo pro určování síly vlákna je vyrobeno z odolného nerezavějícího materiálu. Model měřidla je znázorněn v příloze IV. 2. Když jsou čelisti sevřeny, je průměr kruhového otvoru v milimetrech vyznačen na jedné z čelistí u otvoru. Čelisti jsou sevřeny, když se povrchy obou vnitřních stran čelistí vzájemně dotýkají a jsou v jedné rovině. 3. Měřidla ok, která splňují požadavky odstavců 1 a 2, nesou označení "Měřidlo ES". Článek 17 Výběr vláken pro měření 1. Kontrolor vybere oka z kterékoli části sítě, na kterou se vztahuje maximální přípustná síla vlákna. 2. Nevybírají se vlákna z ok, která jsou roztržena nebo byla opravována. 3. Zjistí-li se, že některé z vybraných ok bylo opravováno nebo je roztrženo, kontrolor může vybrat oka jinde v síti. Článek 18 Měření vláken 1. Vlákna se musí měřit, když nejsou zmrzlá. 2. Vlákna v sítích s kosočtverečnými oky se měří, jak je znázorněno v příloze II, takto: a) v případě síťoviny z jednoduchého vlákna se měří vlákno na protilehlých stranách 10 vybraných ok; b) v případě síťoviny z dvojitého vlákna se oba prameny vlákna na protilehlých stranách pěti vybraných ok. 3. Vlákna v sítích se čtvercovými oky se měří, jak je znázorněno v příloze II, takto: a) v případě síťoviny z jednoduchého vlákna se měří vlákno pouze na jedné straně 20 vybraných ok, přičemž se v každém oku vybírá stejná strana; b) v případě síťoviny z dvojitého vlákna se měří oba prameny vlákna pouze na jedné straně 10 vybraných ok, přičemž se v každém oku vybírá stejná strana. Článek 19 Postup kontroly při určení síly vlákna 1. Kontrolor použije měřidlo s kruhovým otvorem o průměru rovném maximální přípustné síle vlákna. Jestliže síla vlákna zabrání sevření čelistí měřidla nebo vlákno neprochází při sevřených čelistech lehce otvorem, zaznamená kontrolor k měření síly vlákna negativní hodnocení (–). 2. Jestliže z 20 měřených vláken vyjde více než 5 negativních hodnocení (–), musí kontrolor znovu vybrat a změřit dalších 20 vláken podle ustanovení článků 17 a 18. 3. Jestliže z celkového počtu 40 měřených vláken vyjde více než 10 negativních hodnocení, přesahuje určená síla vlákna maximální sílu, přípustnou pro příslušnou část sítě. Článek 20 Určení síly vlákna v případě sporů Jestliže velitel plavidla zpochybní výsledek určený podle článku 19, nevezme se toto měření v úvahu pro určení síly vlákna. Pro určení síly vlákna kontrolor znovu vybere a změří 20 různých vláken ve stejné části sítě, a pokud vyjde více než 5 negativních (–) hodnocení z celkem 20 měřených vláken, přesahuje určená síla vlákna maximální sílu vlákna, přípustnou pro příslušnou část sítě. Výsledek tohoto určení je konečný. KAPITOLA V ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 21 Zrušení Nařízení (EHS) č. 2108/84 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se chápou jako odkazy na toto nařízení a vykládají se podle korelační tabulky uvedené v příloze V. Článek 22 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Články 17 až 20 se použijí ode dne 1. července 2003. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu 24. ledna 2003 Za Komisi Franz Fischler člen Komise [1] Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1. [2] Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1. [3] Úř. věst. L 194, 24.7.1984, s. 22. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V Korelační tabulka Nařízení (EHS) č. 2108/84 | Toto nařízení | Článek 1 odst. 1 | Článek 2 odst. 1 s výjimkou poslední části druhé věty | Článek 1 odst. 2 | Článek 2 odst. 2 s výjimkou poslední věty | Článek 2 odst. 1 | Článek 3 odst. 1 s výjimkou první části věty | Článek 2 odst. 2 | Článek 3 odst. 2 | Článek 2 odst. 3 | Článek 3 odst. 3 | – | Článek 4 odst. 1 | – | Článek 4 odst. 2 | Článek 3 odst. 1 | Článek 5 odst. 1 | Článek 3 odst. 2 | Článek 5 odst. 2 s výjimkou první části první věty | Článek 3 odst. 3 | Článek 5 odst. 3 | Článek 3 odst. 4 | Článek 6 odst. 1 | Článek 4 | Článek 6 odst. 2 s výjimkou první části první věty v prvním pododstavci a druhého pododstavce | – | Článek 6 odst. 3 | Článek 5 | Článek 7 s výjimkou poslední věty | Článek 6 odst. 1 | Článek 8 odst. 1 | – | Článek 8 odst. 2 s výjimkou první části první věty | Článek 6 odst. 2 | Článek 9 odst. 1 s výjimkou posledního slova poslední věty | – | Článek 9 odst. 2 | – | Článek 9 odst. 3 | – | Článek 9 odst. 4 | Článek 6a | Článek 1 písm. b) | – | Článek 1 písm. a) | Článek 6b odst. 1 | Článek 10 odst. 1 s výjimkou poslední věty | Článek 6b odst. 2 | Článek 10 odst. 2 | Článek 6b odst. 3 | Článek 10 odst. 3 | Článek 6b odst. 4 | Článek 10 odst. 4 | Článek 6b odst. 5 | Článek 10 odst. 5 | Článek 6c odst. 1 | Článek 12 odst. 1 a článek 11 odst. 1 s výjimkou druhé části druhé věty | Článek 6c odst. 2 | Článek 12 odst. 2 | Článek 6c odst. 3 | Článek 13 | Článek 6c odst. 4 | Článek 11 odst. 2 písm. a); b); c) s výjimkou první části první věty | – | Článek 14 | Článek 6d | Článek 15 s výjimkou poslední části první věty | – | Článek 16 odst. 1 | – | Článek 16 odst. 2 | – | Článek 16 odst. 3 | – | Článek 17 odst. 1 | – | Článek 17 odst. 2 | – | Článek 17 odst. 3 | – | Článek 18 odst. 1 | – | Článek 18 odst. 2 písm.a) a b) | – | Článek 18 odst. 3 písm. a) a b) | – | Článek 19 odst. 1 | – | Článek 19 odst. 2 | – | Článek 19 odst. 3 | – | Článek 20 | – | Článek 21 | Článek 7 | Článek 22 s výjimkou druhé věty | – | Příloha I | – | Příloha II | Příloha | Příloha III | – | Příloha IV | – | Příloha V | --------------------------------------------------