(10)

Na základě posouzení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je na rok 2013 v podstatě realistický, ale v roce 2014 a letech následujících je vystaven určitým rizikům nepříznivého vývoje ve srovnání s prognózou útvarů Komise z jara 2013. Program stability na období 2014–2016 předpovídá nižší růst než prognóza útvarů Komise z jara 2013, nicméně uvedená prognóza je založena na předpokladu nezměněné politiky a nezohledňuje tedy fiskální konsolidaci, jež bude nezbytná k dosažení rozpočtových cílů programu stability. Cílem rozpočtové strategie popsané v programu stability je snížit do roku 2016 schodek veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP. Konsolidace se opírá především o zdrženlivost na straně výdajů s poklesem podílu výdajů v období 2012–2016 o 3,7 procentního bodu, ale také o některá opatření ke zvýšení příjmů. Na základě (nově vypočteného) strukturálního salda (5) je v programu stability na období 2013–2016 plánováno meziroční zlepšení strukturálního schodku činící 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % a 0,9 % HDP. V návaznosti na nápravu nadměrného schodku program stability potvrzuje střednědobý cíl v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu, kterého by mělo být dosaženo do roku 2018. Střednědobý cíl je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Předpokládané tempo strukturální korekce v letech 2017–2018 je k plnění střednědobého cíle dostatečné. V programu se předpokládá, že míra veřejného zadlužení bude nejvyšší v roce 2016 a poté začne klesat. Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky nepříznivého vývoje. Opatření na podporu dosažení cílových schodků nejsou dostatečně specifikována, zejména na regionální úrovni. Na rok 2016 program stability neuvádí opatření žádná a předchozí dočasná opatření jsou prodloužena jen do roku 2014. Plánované úspory díky reformě místní správy jsou ohroženy významnými realizačními riziky. Navíc v souvislosti s přetrvávající velkou makroekonomickou nerovnováhou panuje nejistota ohledně hospodářské situace, situace na trhu práce, finanční situace i vývoje na straně příjmů. Rizika v systému sociálního zabezpečení by se zmírnila úplným provedením přijaté reformy předčasného odchodu do důchodu a dosažením dohody o faktoru udržitelnosti. Další riziko plyne z podmíněných závazků souvisejících se systémy a zárukami na ochranu aktiv. Došlo ke značnému pokroku v oblasti podávání zpráv o plnění rozpočtu, nicméně existuje prostor pro transparentnější a včasnější provádění preventivních a nápravných mechanismů podle zákona o rozpočtové stabilitě. Chybí systematické a včasné podávání zpráv o opožděných platbách ze strany veřejného sektoru, jehož značné nesplacené závazky si vyžádaly ad-hoc systém splácení. Proti plánu se zpožďuje zřízení nezávislé fiskální rady. Navržený přezkum pravidel indexace u veškerých veřejných příjmů a výdajů by vedl k rozpočtovým úsporám a rychlejší reakci cen na hospodářské podmínky. Národní program reforem rovněž uznává nutnost dalšího zlepšení hospodárnosti, pokud jde o výdaje na zdravotní péči a léčiva, například přezkumem referenčních cen a centralizací nákupu farmaceutických přípravků nebo rozšířením spoluúčasti.