ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

V roce 2018 by Slovinsko v souvislosti se svou fiskální situací a zejména s úrovní svého dluhu mělo provést další korekce s ohledem na dosažení přiměřeného střednědobého rozpočtového cíle. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů (6) nepřesahující 0,6 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 1 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko, že v roce 2018 dojde k výraznému odchýlení od uvedeného požadavku. Slovinsko by podle projekcí mělo v letech 2017 a 2018 dodržet pravidlo pro zadlužení. Celkově se Rada domnívá, že Slovinsko musí být připraveno přijmout v roce 2017 další opatření a že pro dodržení Paktu o stabilitě a růstu budou v roce 2018 nezbytná další opatření. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise týkající se evropského semestru 2017, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovinska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci ve Slovinsku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97. Kromě toho panuje v případě Slovinska výrazná nejistota ohledně cyklické pozice v souvislosti s jeho mimořádným hospodářským poklesem v období 2008–2013 a s prováděním zásadních strukturálních reforem a reforem finančního sektoru.
(5)

Na Maďarsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 vláda plánuje zhoršení celkového schodku z 1,8 % v roce 2016 na 2,4 % v letech 2017 i 2018 a následně postupné zlepšování na 1,2 % HDP do roku 2021. Plánuje se, že střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 1,7 % HDP do roku 2016 a revidovaný na 1,5 % HDP od roku 2017 – bude do roku 2020 splněn. Avšak na základě přepočteného (4) strukturálního salda by střednědobého rozpočtového cíle v programovém výhledu dosaženo nebylo. Podle konvergenčního programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat až na téměř 61 % do konce roku 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý, což představuje riziko pro plnění cílových hodnot schodku.
(6)

Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém programu stability z roku 2017 si francouzská vláda vytyčila cíl odstranit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015 v rámci postupu při nadměrném schodku, a dosáhnout celkového schodku ve výši 2,8 % HDP. Celkový schodek má podle plánu do roku 2020 klesnout na 1,3 % HDP. Střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – by podle plánu mělo být dosaženo do roku 2019. Předpokládá se však, že přepočtené (5) strukturální saldo dosáhne v roce 2020 -1,2 % HDP, a tudíž by střednědobého cíle nebylo během programového období dosaženo. Podle programu stability z roku 2017 by měl poměr dluhu vládního sektoru k HDP klesnout z 95,9 % HDP v roce 2018 na 93,1 % HDP v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Opatření, kterými je zapotřebí podpořit plánované cíle, pokud jde o schodky od roku 2018, nebyla zatím dostatečně upřesněna.
(10)

Německý daňový systém je stále složitý, administrativní náklady na daňovou správu jsou vysoké a některá ustanovení týkající se zdanění právnických osob mohou brzdit soukromé investice. I přes značná snížení patří kapitálové náklady podniků v Německu stále mezi jedny z nejvyšších v EU-28. Pokud jde o místní živnostenské daně (Gewerbesteuer) a solidární příspěvek, nominální nejvyšší sazba daně z příjmu právnických osob v roce 2016 dosáhla 30,2 %. To podstatně převyšovalo nevážený průměr Unie, který činil 22,8 %. Efektivní průměrná daňová sazba dosahuje 28,2 %, zatímco nevážený průměr pro Unii činí 21,1 %. Zvýhodnění dluhu ve zdanění právnických osob bylo v roce 2016 sedmé nejvyšší v Unii. Na úrovni akcionářů je míra zvýhodnění dluhu podobná. Platí to zejména pro malé a střední podniky, které mají většinou domácí akcionáře. Snížení kapitálových nákladů vlastního kapitálu by mohlo posílit soukromé investice a málo rozvinutý německý trh rizikového kapitálu. Mezi další rysy daňového systému, které by mohly narušit finanční a investiční rozhodnutí, patří započítání neziskových prvků do daňového základu místní živnostenské daně, omezení přenosu daňových ztrát a narušení způsobená daňovou politikou s ohledem na výběr právní formy. Dalšími ustanoveními, která by mohla snížit vstřícnost daňového systému k investicím, je systém odpisování, úroková míra používaná pro výpočet odečitatelných rezerv na důchody, zdanění kapitálových výnosů a hotovostní účetnictví pro účely daně z přidané hodnoty. Pokud bude účinně zaveden, mohl by všeobecný orgán zaměřený na IT při daňové správě na spolkové úrovni v souvislosti s daňovými správami jednotlivých spolkových zemí, který byl schválen jako součást reformy fiskálních vztahů na spolkové úrovni, pomoci urychlit modernizaci daňové správy.
(6)

Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je zajištění dostatečné nabídky pracovních sil v době demografických problémů. Řada zásadních reforem trhu práce provedených v posledních letech má za cíl zejména zvýšení pobídek k práci a zlepšení účinnosti aktivních politik na trhu práce. Uvedené reformy by mohly Dánsku pomoci splnit jeho cíl pro zaměstnanost v rámci strategie Evropa 2020, podpořit udržitelnost jeho modelu sociálního systému a řešit vznikající nedostatek určitých kvalifikací. Reformy zaměřené na zvýšení účasti na odborném vzdělávání a na zvýšení míry jeho ukončení, jakož i tripartitní dohoda o vytvoření více učňovských míst pravděpodobně povedou ke zvýšení nabídky kvalifikovaných pracovníků. Ke splnění národního cíle v rámci strategie Evropa 2020 týkajícího se sociálního začlenění, podle něhož se má snížit počet osob žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce, má však Dánsko ještě velmi daleko. Vyřešit je nutno otázku začleňování na trhu práce a zlepšení zaměstnatelnosti znevýhodněných skupin. Týká se to především osob, které mají přistěhovalecký původ ze zemí mimo EU (včetně osob, které žijí v Dánsku již déle), částečně kvůli jejich v průměru nižší úrovni vzdělání ve srovnání s osobami narozenými v tuzemsku. Tento rozdíl přetrvává až do druhé generace. Situaci nově příchozích uprchlíků, kterou bude v budoucnu nutné bedlivě sledovat, by mohla zlepšit opatření k pracovní integraci dohodnutá v roce 2016 na jednáních tripartity. Je však třeba přijmout ještě další opatření, aby do trhu práce byly účinněji začleněny další marginalizované skupiny, jako jsou mladí lidé s nízkou úrovní dosaženého vzdělání a pracovníci ve věku nad 60 let.
(16)

Španělské malé podniky obvykle mají výrazně nižší produktivitu než jejich protějšky v jiných velkých členských státech. Skutečnost, že malé podniky ve Španělsku převládají, má závažný dopad na produktivitu celého hospodářství. Odstraňování překážek pro podniky, jež vzniknou, budou působit a růst, by proto vedlo k růstu investic a produktivity. Španělská vláda v posledních letech přijala řadu opatření zaměřených na usnadnění zakládání podniků a jejich růst. Konsolidace a úplné provedení těchto reforem má zásadní význam pro plné využití jejich výhod. Zákon o jednotnosti trhu přijatý v roce 2013 přispěl k řešení dodatečných nákladů pro podnikatele způsobených podstatnými rozdíly a překrýváním obchodních předpisů v různých regionech. Rostoucí využívání mechanismu pro podávání a vyřizování stížností ze strany podniků, který je v uvedeném zákoně stanoven s cílem kompenzovat překážky v přístupu na trh naznačuje možnou potřebu dalšího zjednodušení postupů udělování licencí. Koordinace mezi příslušnými orgány veřejné správy, a to i na odvětvové úrovni, vyžaduje více úsilí. Je to nezbytné k zajištění toho, aby stávající a budoucí právní předpisy na všech úrovních účinně řešily zbytečné překážky pro vstup na trh, a to i pro nové obchodní modely v rámci ekonomiky sdílení. V odvětví maloobchodu nadále zbytečně brání vstupu na trh dvojí povolení pro zřizování maloobchodních provozoven. Požadavky týkající se přístupu na trh v regionálních právních předpisech, které se týkají odvětví přepravy cestujících automobily s řidičem a služeb v oblasti krátkodobého pronájmu ubytování, mohou zbytečně ohrozit vyrovnaný vývoj sdílené ekonomiky. V prvních měsících roku 2017 přijalo Španělsko opatření ke zvýšení účinnosti zákona o jednotnosti trhu. Příkladem jsou nedávno přijaté pokyny k jeho provádění a zveřejněný katalog osvědčených a nesprávných postupů při jeho uplatňování.
(10)

V následujících desetiletích se v Polsku očekává pokles růstového potenciálu v důsledku snížení podílu populace v produktivním věku. Výkonnost polského trhu práce byla v posledních letech vysoká. Míra zaměstnanosti soustavně rostla, avšak několik nedávno přijatých politických opatření může snížit účast pracovní síly, zejména pak v případě žen, osob s nízkou kvalifikací a starších lidí. Snížení zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu, k němuž dojde koncem roku 2017, může některé starší pracující motivovat k odchodu z trhu práce. Polský systém sociálního zabezpečení nabízí pouze omezené pobídky k nástupu do práce. Předpokládá se, že nový přídavek na děti sníží chudobu a nerovnost, avšak může mít také negativní dopad na účast na trhu práce u rodičů, převážně pak u žen. Výše přídavku na dítě a omezené prověřování majetkových poměrů snižují účinnost pracovních pobídek, jež jsou součástí jiných sociálních dávek. Od září 2016 byla zrušena povinná předškolní docházka pro pětileté děti a podíl dětí do tří let přihlášených do formálních zařízení péče o děti zůstává mezi nejnižšími v Unii. Navzdory přijatým opatřením je trh práce nadále značně segmentovaný, což má nepříznivý dopad na produktivitu a akumulaci lidského kapitálu. Přetrvávají překážky pro širší používání smluv na dobu neurčitou. Kodifikační výbor v současnosti připravuje nové návrhy zákoníků práce (individuálního a kolektivního). To představuje příležitost, jak uvedené překážky odstranit.
(6)

Pokud jde o fiskální udržitelnost, Česká republika v dlouhodobém výhledu nadále čelí středně velkým rizikům. Tato rizika plynou primárně z předpokládaného dopadu veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, především v oblasti zdravotní péče a důchodů. Obavy vzbuzuje očekávané zvyšování dlouhodobých výdajů na zdravotní péči, a to z hlediska správy i nákladové efektivnosti systému zdravotní péče, který se velkou měrou opírá o dražší nemocniční péči. V současnosti je v různých fázích provádění několik opatření, jejichž výsledky se však zatím neprojevily. Opatření pozměňující důchodový systém, která byla v nedávné době přijata nebo která jsou plánována, by v případě realizace mohla v dlouhodobém výhledu stav veřejných financí zhoršit. Zaprvé parlament přijal právní předpisy, které dávají vládě pravomoc pružněji upravovat mechanismus valorizace důchodů. Projednává rovněž návrhy, jejichž cílem je nastavit strop pro zákonem stanovený věk odchodu do důchodu na 65 let a zavést mechanismus pro pravidelný přezkum věku odchodu do důchodu. Kromě toho jsou v současné době projednávány i další změny, jako například velkorysejší vzorec valorizace důchodů a diferencované sazby sociálního pojištění v závislosti na počtu dětí.
(8)

S ohledem na fiskální situaci se očekává, že Slovensko v roce 2018 provede další korekci při dosahování svého střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. Podle společně dohodnuté korekční matice v rámci Paktu o stabilitě a růstu se tato korekce promítá do požadavku na nominální míru růstu čistých primárních veřejných výdajů (5) nepřesahující 2,9 %. To by odpovídalo strukturální korekci ve výši 0,5 % HDP. Při nezměněné politice existuje riziko výrazného odchýlení od uvedeného požadavku ve společně posuzovaném období 2017–2018. Celkově se Rada domnívá, že Slovensko musí být připraveno přijmout další opatření pro zajištění souladu v roce 2017 a že v roce 2018 budou zapotřebí další opatření, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Podle nařízení (ES) č. 1466/97 by se však při posuzování rozpočtových plánů a výsledků měla zohledňovat vyrovnanost rozpočtu členského státu s ohledem na cyklické podmínky. Jak připomíná sdělení Komise týkající se evropského semestru 2017, které doprovází tato doporučení pro jednotlivé země, bude třeba, aby posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posouzení rozpočtových výsledků za rok 2018 řádně zohledňovalo cíl dosažení orientace fiskální politiky, která přispěje jak k posílení probíhajícího oživení, tak k zajištění udržitelnosti veřejných financí Slovenska. V této souvislosti Rada konstatuje, že Komise má zejména s ohledem na cyklickou situaci na Slovensku v úmyslu provést celkové posouzení v souladu s nařízením (ES) č. 1466/97.
(6)

Zadlužení domácností i nadále rostlo, a to z beztak již vysoké úrovně. V roce 2016 se zadlužení domácností zvýšilo o 7,1 % a blížilo se 86 % HDP a přibližně 180 % disponibilního příjmu. Bylo to způsobeno především vyšší úrovní hypotečních úvěrů související s pokračujícím růstem cen rezidenčních nemovitostí. Distribuce úrovně zadlužení je čím dál nerovnoměrnější, přičemž vyšší podíl mají domácnosti s novou hypotékou (16,4 % v roce 2016), jež si vypůjčují až 600 % svého disponibilního příjmu. Švédská vláda přijala některá relevantní makroobezřetnostní opatření, mezi něž v roce 2016 patřilo i zavedení požadavku na umořování nových hypoték; nicméně není jasné, zda tato opatření budou mít dostatečný dopad ve střednědobém horizontu. V únoru 2017 švédská vláda zahájila legislativní proces s cílem posílit právní mandát makroobezřetnostního orgánu, aby se zajistilo, že v budoucnosti tento orgán bude moci případně zavádět makroobezřetnostní opatření včas a s využitím širší škály nástrojů. Očekává se, že legislativní změny budou platit do února 2018. Zadlužení domácností by zbrzdila úprava fiskálních pobídek, například postupným omezováním daňové odpočitatelnosti úroků z hypotečních úvěrů nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí, ale švédská vláda v této oblasti nijak nepokročila.
(6)

Na Itálii se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo týkající se zadlužení. V programu stability z roku 2017 plánuje vláda snížení celkového schodku vládního sektoru z 2,4 % HDP v roce 2016 na 2,1 % v roce 2017 a na 1,2 % v roce 2018 a do roku 2019 počítá s víceméně vyváženou rozpočtovou pozicí. Střednědobého rozpočtového cíle, který je stanoven jako vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, plánuje dosáhnout do roku 2019 a dále jej plnit i v roce 2020, třebaže přepočtené (6) strukturální saldo naznačuje v obou letech nízký strukturální schodek (0,3 % HDP). Veřejné zadlužení, které se v roce 2016 dále zvýšilo (na 132,6 % HDP ze 132,1 % HDP v roce 2015), by se mělo podle letošního programu stability v roce 2017 víceméně stabilizovat a od roku 2018 pak klesat až na 125,7 % v roce 2020. Avšak nejistota ohledně složení a provedení střednědobé rozpočtové strategie, která je nastíněna v programu stability z roku 2017, s sebou nese rizika vychýlená směrem dolů, pokud jde o projekce růstu i o dosažení rozpočtových cílů. Komise ve své prognóze z jara 2017 očekává pro rok 2018 téměř stejný růst reálného HDP jako Itálie ve svém letošním programu stability (navzdory výrazně většímu schodku). Prognóza Komise nepočítá se zvýšením DPH (0,9 % HDP), které bylo uzákoněno jakožto určitá záruka k dosažení rozpočtových cílů v roce 2018, a to mimo jiné proto, že Itálie v programu stability z roku 2017 potvrzuje, že toto zvýšení nehodlá aktivovat, aniž by podrobněji informovala o alternativních kompenzačních opatřeních. Země ve svém letošním programu stability navíc uvádí, že zamýšlí vytvořit dodatečný prostor pro snížení daňové zátěže.
(11)

Ekonomická neaktivita je poměrně vysoká u skupin, které má nárok na předčasný odchod do důchodu. Krátké období plateb příspěvků na důchod vede k nízké současné a budoucí přiměřenosti důchodů a riziku chudoby ve stáří. Existuje mnoho způsobů předčasného odchodu do důchodu. Předčasný odchod do důchodu je možný celých pět let před dosažením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu. Finanční pobídky, aby lidé pracovali až do tohoto věku, jsou nízké. Oznámená opatření na podporu delšího pracovního života nebyla provedena. Pečovatelské povinnosti přispívají k nízké účasti na trhu práce, a to zejména u starších žen v nejproduktivnějším věku. V Chorvatsku je nedostatek formálních zařízení péče o děti a existují velké rozdíly mezi regiony; pracovní smlouvy zároveň umožňují malou flexibilitu, jak sladit práci a péči. K dnešnímu dni je zákonný věk pro odchod do důchodu stanoven na 61 let a 9 měsíců pro ženy a 65 let pro muže. Sbližování a zvyšování zákonného věku pro odchod do důchodu je pomalé. V roce 2038 by měl být věk odchodu do důchodu pro muže i pro ženy 67 let. Uvažuje se o urychlení, avšak nebylo dosud přijato. Důchodový systém přiznává nárok na důchod za příznivějších podmínek určitým kategoriím pracovníků v zaměstnáních klasifikovaných jako náročná nebo nebezpečná a pracovníkům v určitých odvětvích. Orgány Chorvatska dokončily přezkum náročných a nebezpečných povolání, avšak pravidla dosud nebyla zjednodušena.
(8)

Dne 12. července 2016 Rada Litvě doporučila, aby v roce 2017 zajistila, že se odchylka od střednědobého rozpočtového cíle omezí na povolené odchýlení spojené se systémovou důchodovou reformou (5). S ohledem na odchýlení spojené s důchodovou reformou povolené pro rok 2016 a na dočasnou odchylku spojenou s provedením strukturálních reforem poskytnutou pro rok 2017 by mělo být umožněno, aby se v roce 2017 strukturální saldo zhoršilo o 1,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2017 by měla Litva tento požadavek v roce 2017 splnit. V roce 2018 by měla Litva splnit svůj střednědobý rozpočtový cíl, a to s ohledem na povolené odchylky pro rok 2016 související s provedením systémové důchodové reformy a pro rok 2017 související s provedením strukturálních reforem, jelikož dočasné odchylky se převádějí do období tří let. Podle prognózy Komise z jara 2017 to je v souladu s maximální nominální mírou růstu čistých primárních veřejných výdajů (6) ve výši 6,4 % v roce 2018, což odpovídá zhoršení strukturálního salda ve výši -0,6 % HDP. Při nezměněné politice se očekává, že Litva tento požadavek v roce 2018 splní. Celkově se Rada domnívá, že by Litva měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2017 a 2018 dodržet.
(9)

Souhrnné údaje týkající se trhu práce jsou nadále pozitivní: dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí jsou obecně na nízké úrovni. Zlepšit by se však mohla míra ekonomické neaktivity, zaměstnání na částečný úvazek a zaměstnání s nízkou mzdou. Růst zisků zůstává mírný, jelikož souvisí se slabým růstem produktivity. Přetrvávají obavy ohledně nabídky dovedností, jejich využívání a zvyšování. Došlo k významnému vývoji politik zaměřených na dovednosti a jejich zvyšování prostřednictvím reforem technického a učňovského vzdělávání. Kvalita učňovského vzdělávání se bude muset zaměřit jak na úroveň získávané kvalifikace, tak na předmětnou oblast. Další, strategicky důležité a financované možnosti pro zdokonalení dovedností, zejména pro osoby starší 25 let, by rozšířily nabídku dovedností, která je k dispozici státu, podnikům a jednotlivcům, kteří usilují o kariérní růst. Existují rovněž problémy v souvislosti s poskytováním péče o děti a sociální péče, které přispívají k vysokému výskytu zaměstnání na částečný úvazek u žen. Reformy v oblasti péče o děti byly dosud konstantní, ale postupné. K výrazné změně pravděpodobně dojde, až budou v příštích dvou letech plně spuštěny některé iniciativy. Počet dětí mladších tří let ve formálních zařízeních péče o děti je relativně nízký. Nedávná opatření sice do určité míry zlepšila dosažitelnost a cenovou dostupnost péče o děti ve věku 3 a 4 let, neřeší však problém nabídky péče o děti mladší 3 let. V důsledku dříve ohlášených reforem a škrtů, zejména v oblasti podpory během zaměstnání, se mohou výsledky sociálních politik včetně dětské chudoby v krátkodobém až střednědobém horizontu dostat pod tlak, zejména v souvislosti s vyšší inflací. Obzvláštní znepokojení vzbuzuje počet dětí trpících chudobou, které žijí v domácnostech pracujících.
(6)

Na Rumunsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2017 rumunská vláda plánuje celkový schodek ve výši 2,9 % HDP v roce 2017 i v roce 2018 a poté jeho postupné snižování do roku 2020 až na 2,0 % HDP. Neočekává se, že by v období do roku 2020, což je programové období, bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle – tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP. Přepočítané (4) strukturální saldo by mělo do roku 2020 dosáhnout -2,6 %. Podle konvergenčního programu by se měl poměr veřejného dluhu k HDP zvýšit z 37,6 % HDP v roce 2016 na 38,3 % HDP v roce 2018 a poté se snižovat do roku 2020 až na 37,6 % HDP. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý. Riziko pro makroekonomický výhled vychýlené směrem dolů vyplývá z nižšího dopadu fiskálních a strukturálních opatření na blízké a střednědobé vyhlídky hospodářského růstu. Zároveň nebyla dosud dostatečně upřesněna opatření potřebná k podpoření plánovaných cílových schodků. Návrh zákona o jednotné mzdě navíc představuje významné riziko pro fiskální prognózu vychýlené směrem dolů.
(13)

Objevuje se nedostatek pracovních sil v celém spektru dovedností a přizpůsobování nabídky dovedností potřebám trhu práce je stále neúplné. Podstatná část pracovních sil na Maltě má i nadále nízkou kvalifikaci. I když se zvyšuje úroveň dosaženého vzdělání, procentní podíl předčasného ukončování školní docházky je nadále vysoký. Základní dovednosti mezi mladými lidmi jsou dosud slabé. Přístup k celoživotnímu učení a účast na něm – se zapojením zaměstnavatelů – se zlepšuje, včetně osob s nízkou úrovní dovedností, avšak s ohledem na rozsah problémů je nutno vyvíjet v tomto směru nadále úsilí. Významné investice do systému vzdělávání a odborné přípravy by měly přinést výsledky, zejména pokud budou příslušná opatření zachována a v budoucnu vylepšena. Míra zaměstnanosti se stále zvyšuje a míra nezaměstnanosti klesla pod 5 %. Účast na trhu práce je však i nadále mezi nejnižšími v Unii, zejména u starších a nedostatečně kvalifikovaných žen, což rovněž poukazuje na přetrvávající rizika sociálního vyloučení pro osoby, které nejsou vybaveny k tomu, aby se mohly přizpůsobit podmínkám rychle se měnícího hospodářství. Stávající investice do různých politik by proto měly dále pokračovat, zejména prostřednictvím nedávno zřízené Národní radě pro dovednosti, měl by se úzce monitorovat další vývoj.
(10)

V Estonsku panuje vysoká nerovnost v oblasti příjmů. Poměr mezi příjmy nejbohatších 20 % domácností a nejchudších 20 % domácností vzrostl z 5,4 v roce 2012 na 6,2 v roce 2015 a je sedmý nejvyšší v Unii. Nejvýznamnějším činitelem, který to způsobuje, je podle všeho vysoký mzdový rozptyl, který je výsledkem výrazného nárůstu příjmů vysoce kvalifikovaných pracovníků. V absolutním vyjádření jsou příjmy nejchudších 10 % domácností pozadu oproti růstu mediánového příjmu, což vede k problémům, pokud jde o přiměřenost sociální záchranné sítě. Faktorem, který k tomu přispívá, je to, že dávky (především důchody a sociální pomoc) zaostávají za růstem tržních příjmů. V důsledku toho se postupně zvýšila míra ohrožení chudobou z 15,8 % v roce 2010 na 21,6 % v roce 2015. Značné úsilí bylo věnováno tomu, aby daňový systém od roku 2018 získal progresivnější charakter, zvláště pro osoby s nízkými příjmy, a to pomocí zvýšení základní nezdanitelné částky v systému daně z příjmu fyzických osob