ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4)

Po nápravě nadměrného schodku v roce 2005 a po skončení postupu při nadměrném schodku v červenci roku 2006 se program zaměřuje na další konsolidaci veřejných financí. Saldo veřejných financí by se mělo ze schodku 1,9 % HDP v roce 2006 dostat v roce 2010 do vyváženého stavu, a to výhradně díky omezení výdajů, protože poměr příjmů zůstane během celého programového období konstantní. Zatímco se očekává, že celkové výdaje v programovém období klesnou o 1,75 % HDP, z čehož 1 % HDP připadne na klesající platby úroků, sociální převody by se měly zvýšit o 1,25 %. Primární přebytek by měl podle plánu narůst z 1,50 % HDP v letech 2006 až 2007 na více než 2 % HDP v roce 2008 a poté na této hodnotě setrvat. Plánovaná konsolidace je poněkud rychlejší než v předchozí aktualizaci konvergenčního programu, makroekonomický scénář přitom zůstává zhruba stejný.
4.

Cílem rozpočtové strategie programu je opravit nadměrný schodek v roce 2007 (schodek by měl klesnout na 2,8 % HDP) obecně prostřednictvím opatření trvalého charakteru. Saldo veřejných financí by se mělo v průběhu programového období stále zlepšovat a dosáhnout v roce 2011 kladné hodnoty 0,1 % HDP. Primární schodek by se měl zvýšit z -0,9 % HDP v roce 2006 na 5 % HDP v roce 2011. Až do roku 2007 jsou úpravy v podstatě založeny na příjmech. Informace pro období po roce 2007 se omezují pouze na údaje o velikosti úprav, které jsou nutné pro dosažení rozpočtových cílů v souvislosti s příslušnými tendencemi. Ze srovnání s předchozím programem vyplývá, že cíle na období po roce 2007 zůstaly ve velké míře stejné, přestože makroekonomický scénář je méně příznivý, ale kvůli vyššímu výchozímu schodku v roce 2006 je oprava, která by měla být provedena v roce 2007, mnohem vyšší.
4)

Rozpočtová strategie použitá v programu usiluje o nápravu nadměrného schodku v roce 2006. Schodek veřejných financí by se měl v průběhu programového období stále snižovat a v roce 2009 dosáhnout hodnoty 1,2 % HDP. Snížení schodku o 0,5 procentního HDP v letech 2006 až 2009 je rozptýleno téměř rovnoměrně mezi zvýšení příjmů a snížení výdajů. Co se týká příjmů, očekává se, že celkové příjmy se zvýší o 0,75 procentního bodu HDP, zejména v důsledku nepřímých daní a sociálních příspěvků. Pokud jde o výdaje, předpokládá se, že celkové výdaje se ve stejném období sníží o 0,75 procentního HDP, z čehož 0,5 procentního bodu odpovídá nižším úrokovým platbám. V důsledku toho se předpokládá, že snížení primárních výdajů bude omezeno pouze na 0,25 procentních bodů. Předpokládá se, že sociální transfery se zvýší o 0,5 procentního bodu, což bude více než vykompenzováno sníženími dosahujícími 0,75 procentního bodu v jiných kategoriích výdajů, zejména v kolektivní spotřebě. Primární přebytek by se tak během programového období zvýšil o přibližně 1 procentní bod a do roku 2009 by dosáhl 3 % HDP. Přestože v porovnání s předcházejícím programem zůstaly cíle rozpočtu pro roky 2006 až 2008 téměř nezměněny a se stejným makroekonomickým scénářem, stávající aktualizace v roce 2006 je významnější, protože výsledný schodek za rok 2005 (5,2 % HDP) je vyšší, než se předpokládalo v aktualizaci z prosince 2005 (4,3 % HDP).
4.

Střednědobá rozpočtová strategie Irska je založena na zachování rozpočtové udržitelnosti v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Podle odhadů zůstanou přebytky zachovány během celého programového období, budou však klesat z odhadovaného přebytku ve výši 2,3 % HDP v roce 2006 na 1,2 % v roce 2007 a pak postupně dále až na 0,6 % v roce 2009. Podobně se sníží primární přebytek z odhadovaných 3,3 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP v roce 2009. Snížení odhadovaného rozpočtového přebytku na polovinu v roce 2007 je způsobeno vyšším plánovaným podílem výdajů, který představuje především vyšší sociální transfery; v roce 2008 a 2009 se odhaduje snížení podílu příjmů i výdajů, ovšem u výdajů pouze mírné. V porovnání s odhady v předchozí aktualizaci (do roku 2008) bude silný nárůst odhadovaného salda na rok 2006, kterého bylo dosaženo především nečekaně vysokými příjmy, převeden na úrovni příjmů a celkového přebytku a míry primárního přebytku do následujících dvou let, i když stále menší mírou a prakticky beze změny profilu odhadovaného podílu výdajů.
4)

Cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je řešit problémy spojené s náklady na stárnutí obyvatelstva prostřednictvím další fiskální konsolidace. Program předpokládá, že přebytek veřejných financí poroste z 0,1 % HDP v roce 2006 na 0,9 % HDP v roce 2009. Předpokládá se zvýšení primárního přebytku z 2,4 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009, k němuž dojde v posledním roce programu, což je do značné míry spojeno s tehdy očekávaným vrácením příspěvků do vlastních zdrojů EU placených v období 2007 – 2009. Nominální úprava je výhradně výsledkem snížení poměru výdajů k HDP, které více než vyrovnává pokles o 0,2 procentního bodu poměru příjmů k HDP. V porovnání s předchozí aktualizací programu stability je úroveň salda veřejných financí znatelně vyšší v průběhu celého programového období. To je důsledkem zejména vyšších příjmů z prodeje zemního plynu, zlepšené makroekonomické situace v roce 2005 a lepších výhledů pro rok 2006.
7.

S ohledem na toto posouzení rizik a za předpokladu, že budou přísně dodržovány cílové hodnoty výdajů a nebudou přijata žádná nová opatření, která by měla nepříznivý dopad na saldo rozpočtu, se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu může stačit k dosažení střednědobého cíle do roku 2007, jak je uvedeno v programu. Navíc se zdá, že tento přístup poskytuje dostatečnou bezpečnostní rezervu chránící před rizikem překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech po roce 2007. Tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM-II by mělo představovat 0,5 % HDP, chápané jako referenční hodnota, a že v hospodářsky příznivém období by změny měly být větší a naopak v hospodářsky nepříznivém období může být menší. Přístup k rozpočtové politice, který je v programu popsán pro období po dosažení střednědobého cíle, rovněž odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu.
4)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Za účelem dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky růstu a zaměstnanosti. Po plánové nápravě nadměrného schodku v roce 2006 se předpokládá, že schodek bude klesat o 0,5 procentního bodu ročně (s výjimkou roku 2008) a v roce 2010 dosáhne 0,5 % HDP. Stejnou tendenci má zlepšování primárního salda s tím, že do roku 2010 dosáhne přebytku ve výši 2 % HDP. I když rozpočet obsahuje nápravná opatření na straně příjmů, zejména zvýšení základní sazby DPH z 16 % na 19 %, předpokládá se pokles míry příjmů i výdajů v meziročním srovnání. Míra výdajů by tak do roku 2010 poklesla o 2,5 procentních bodů na 43 % HDP a plánuje se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Během téhož období se předpokládá, že poměr příjmů k HDP se do roku 2010 sníží o 1,5 procentních bodů na 42 % HDP; zvýšení podílu daní na příjmech (tj. zvýšení základní sazby DPH v roce 2007) je do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků (v důsledku snížení sazby pojištění v nezaměstnanosti v roce 2007 a klesající tendence podílu příspěvků), při poklesu nedaňových příjmů. V porovnání s předcházející aktualizací jsou rozpočtové cíle upraveny směrem nahoru pro každý rok s výjimkou roku 2008, ve kterém se neplánuje žádná úprava.
4)

Program je součástí zastřešující strategie „národního závazku ke snížení dluhu “přijaté francouzskými orgány a je předkládán jako víceletý program pro snížení dluhu s cílem dosáhnout do roku 2010 nulového schodku a míry zadlužení pod 60 % HDP. Předpokládá trvalé snižování základního schodku, i když soustředěné zejména na pozdější programové období, z 2,7 % HDP v roce 2006 (2,5 % v roce 2007) na 0 % v roce 2010, což je snížení celkem o 2,7 procentního bodu HDP. Primární schodek ve výši 0,1 % HDP v roce 2006 by se od roku 2007 změnil v přebytek, který by měl do roku 2010 dosáhnout hodnoty 2,5 % HDP. Plánovaná fiskální konsolidace se soustředí na výdaje: je založena na víceletých cílech pro zvyšování celkových veřejných výdajů, které v daném období předpokládají snížení poměru (primárních) výdajů k HDP o téměř 3 procentní body HDP. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace ve velké míře potvrzuje plánované fiskální úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře.
(4)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, a to zejména přiblížením se ke střednědobému cíli pro strukturální schodek rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 1 % HDP. Podle programu by se měl celkový schodek v roce 2007 zvýšit na 4 % HDP, především v důsledku diskrečního zvýšení sociálních výdajů, a poté se postupně snižovat na 3,5 % HDP v roce 2008 a 3,2 % HDP v roce 2009. Předpokládá se, že primární schodek se sníží z 2,4 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP v roce 2009. Plánovaná fiskální konsolidace po roce 2007 spoléhá na zvýšení příjmů o 0,4 procentního bodu HDP během programového období, a to především „ostatních příjmů“ (bez uvedení konkrétních opatření, která se však pravděpodobně týkají transferů v rámci EU), jež bohatě vyrovnají snížení daní a příspěvků na sociální zabezpečení. V podstatě však ke konsolidaci dochází díky opatřením na výdajové straně s důsledným snižováním spotřeby veřejného sektoru, především díky omezení mezd ve veřejné správě, kterým se bohatě vyrovná zvýšení veřejných investic a úrokových výdajů. Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program při příznivějším makroekonomickém scénáři odkládá plánované snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % přinejmenším o dva roky. Je třeba poznamenat, že program uvažuje i o alternativě, kterou navrhla nová vláda a která předpokládá nižší cílové hodnoty schodku na úrovni 3,2 % HDP v roce 2008 a 2,8 % HDP v roce 2009. Tato alternativa se opírá o řadu politických opatření, jakož i o zavedení větší pružnosti do veřejných financí snížením podílu povinných výdajů. Je však založena na politických opatřeních, která musí být ještě dokončena a schválena, a program nabízí soudržný a dostatečně vyčíslený střednědobý rozpočtový rámec pouze pro shora uvedené vyšší cílové hodnoty schodku.
(7)

S ohledem na toto posouzení rizik je možné, že stav rozpočtu nebude v rámci programu stačit k dosažení střednědobého cíle do roku 2010, jak program předpokládá. Jarní předpověď útvarů Komise odhaduje, že strukturální schodek se v roce 2007 a 2008 prohloubí. Po celou dobu trvání programu se však udrží dostatečně bezpečná rezerva proti překročení hranice schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Tempo úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle stanovené programem není dostačující a mělo by se zrychlit, především v roce 2007 a 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že meziroční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě příznivých hospodářských podmínek by úprava měla být vyšší a naopak v případě nepříznivých hospodářských podmínek by mohla být nižší. Konkrétně je plánováno pouze omezené zlepšení strukturálního salda od roku 2007 do roku 2009, kdy Rakousko očekává příznivé hospodářské podmínky. Tento závěr platí dokonce i tehdy, bude-li nákup vojenské výzbroje považován za jednorázové opatření prohlubující schodek, jak se uvádí v tomto programu.
5)

Cílem střednědobé rozpočtové strategie vymezené v konvergenčním programu je udržet přebytek veřejných financí v rozmezí 0,8–1,5 % HDP, a tak zachovat makroekonomickou stabilitu a udržitelnost veřejných financí. V roce 2007 se plánuje velké fiskální uvolnění, které by vedlo ke snížení rozpočtového přebytku z 3,2 % HDP v roce 2006 na 0,8 %. V letech 2008 a 2009 by se měl přebytek veřejných financí znovu zvýšit a ustálit se na úrovni kolem 1,5 % HDP. V souvislosti se snížením výdajů na úroky přibližně o 0,25 % HDP během programového období by se měl primární přebytek snížit z 4,5 % HDP v roce 2006 na 2,25 % HDP v roce 2007 a poté se mírně zvýšit na 2,75 % HDP v letech 2008 a 2009. Fiskální uvolnění v roce 2007 by se odehrávalo téměř výhradně na straně výdajů. Ty by se měly zvýšit o 2,75 % HDP, přičemž by se tato tendence zvrátila až v roce 2008 (o 0,75 % HDP). Předpokládaný nárůst výdajů v roce 2007 by se týkal zejména „ostatních výdajů “(+ 2,5 % HDP) a dotací (+ 0,5 % HDP). Nárůst „ostatních výdajů “odpovídá příspěvku Bulharska do EU (1,25 % HDP) a zvýšení výdajů na projekty financované v rámci strukturálních fondů EU (0,25 % HDP), které by bylo plně pokryto vyššími příjmy z grantů EU, a ze zvýšení „ostatních běžných výdajů “(1 % HDP). Plánované snížení daní z příjmů právnických a fyzických osob v roce 2007 by mělo být téměř plně kompenzováno zlepšením daňové kázně a kvalitnějším výběrem daní. Celkové příjmy by proto měly zůstat v průběhu celého programového období v podstatě stejné (vyjádřeno jako procento HDP). V programu se rovněž uvádí, že i když rozpočet na rok 2007 by měl skončit přebytkem veřejných financí ve výši 0,8 % HDP, při skutečném plnění rozpočtu by se usilovalo o dosažení vyššího přebytku ve výši 2 % HDP. Bylo by to možné díky ustanovení v zákoně o rozpočtu, podle něhož lze vydat 10 % běžných primárních výdajů uvedených v rozpočtu pouze v případě, že by se neprohloubil vnější schodek. Ve srovnání s předvstupním hospodářským programem z roku 2005 se rozpočtové cíle výrazně zvýšily díky podstatně lepším příjmům v roce 2006, následným převodům do dalších let a poněkud příznivějšímu předpokladu růstu výstupu.
(8)

Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu na rok 2007 jsou vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu. V roce 2007 by mohly být výdaje i příjmy nižší, než bylo plánováno: výdaje proto, že pravděpodobně nebude dosaženo plánovaného stavu veřejných investic a příjmy proto, že předpokládané daňové příjmy z hospodářské činnosti se jeví jako velmi příznivé. Počínaje rokem 2008 je rozpočtová strategie definována nedostatečně: některé položky jsou neurčité a zároveň se předpokládá neopodstatněné zpřísnění v roce 2009. Pokles výdajů projevující se v posledních letech v důsledku častých změn rozpočtu, nejistota ohledně celkové částky kompenzace vyplácené občanům z veřejných rozpočtů za neprovedení restituce majetku znárodněného v době komunistického režimu a potenciálních zrušení nesplacených dluhů veřejných podniků vůči státní pokladně naznačují riziko překračování výdajů, třebaže úroveň plánovaných výdajů na investice bude pravděpodobně nižší. Navíc přílišné zdroje určené na investice mohou být přesměrovány na spotřebu, jak již to bylo pozorováno v minulosti, což by bylo spojeno s negativním dopadem na kvalitu veřejných výdajů.
5)

Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy bez zohlednění jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude nepatrně snižovat z přibližně 1,75 % HDP v roce 2006 na 1,5 % na konci programového období. Stejně jako v případě předchozí aktualizace programu stability, je střednědobým cílem pro stav rozpočtu uvedeným v programu vyvážený stav rozpočtu ze strukturálního hlediska, přičemž se předpokládá, že tohoto cíle bude dosaženo s velkou bezpečnostní rezervou v celém programovém období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální referenční hodnota (při odhadovaném schodku kolem 1,25 % HDP by se jejím dosažením měl splnit cíl zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku). Střednědobý cíl leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je náročnější než to, co vyplývá z dlouhodobě předpokládané míry zadlužení a průměrného růstu potenciálního produktu.
6)

Rozpočtové výsledky by mohly být o něco horší, než je uvedeno v programu. To platí zejména v případě předpovědí na rok 2007, neboť se zdá, že rozpočet je spíše optimistický a v některých případech chybí přesné údaje o navrhovaných opatřeních (zejména jednorázová opatření v oblasti prodeje nemovitostí nebo převodu důchodových povinností z veřejných společností nejsou dostatečným způsobem upřesněna). Belgie má celkové dobrou historii dosahování svých nominálních rozpočtových cílů, avšak tak jako v posledních letech, pro dosažení cílů na rok 2007 bude nutné provádět důsledné monitorování situace. Příští kontrola rozpočtu by měla konkrétně stanovit veškerá nutná doplňující opatření. Horší výsledky v roce 2007, než které se předpokládaly, by se mohly rovněž převést do dalších let. Od roku 2008 také existuje riziko, že jednorázová opatření, jejichž platnost bude ukončena, nebudou nahrazena strukturálními opatřeními.
8)

Podle Paktu o stabilitě a růstu by měly být při určování úprav za účelem dosažení střednědobých cílů zohledněny „významné strukturální reformy “s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie vyplývající z programu představuje dočasnou odchylku od postupu úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů v roce 2007. Program uvádí, že probíhající důchodová reforma postupně sníží příspěvky na sociální zabezpečení v saldu veřejných financí a že se příspěvky na systém důchodového zabezpečení druhého pilíře do roku 2006 zvýší z 0,4 % HDP v roce 2009 na 1,7 % HDP. Zhoršení strukturálního salda, které program předpokládá a které se změnilo v souvislosti s dopadem postupného zavádění důchodové reformy, by v roce 2007 představovalo 0,5 % HDP; následně by došlo ke zlepšení, a to na 1,5 % HDP v roce 2008 a 1,25 % v roce 2009. I když náklady důchodové reformy mohou být při posuzování postupu úpravy za účelem plnění střednědobých cílů zohledněny, úprava pro rok 2007 i při zohlednění těchto nákladů není v souladu s paktem. Na druhou stranu reforma zdravotnictví a projekty veřejných investic uvedené v programu nepředstavují strukturální reformy, které mohou odůvodnit dočasnou odchylku, protože tato opatření nejsou dost podrobná a program neodráží jejich významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
5.

Předpokládá se, že strukturální saldo (tzn. cyklicky očištěné saldo, bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se sníží o přibližně jeden procentní bod a dosáhne 0,5 % HDP v roce 2007 a opětovně se zvýší na více než 1 % HDP v roce 2008 a více než 1,5 % HDP v letech 2009 a 2010. Stejně jako v předcházející aktualizaci konvergenčního programu je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet ve strukturálních kategoriích, přičemž se předpokládá, že tento cíl bude dosažen v průběhu celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální referenční hodnota (odhadovaná jako schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy chránící před rizikem výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu se nachází v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy systému ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je podstatně náročnější než to, co vyplývá z předpokládané míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu.
4.

Plánuje se, že schodek by se měl snižovat o 0,4 procentního bodu HDP ročně (0,3 procentního bodu, pokud budou zahrnuty náklady na důchodovou reformu) z 1,9 % HDP v roce 2006 na 0,6 % HDP v roce 2009. Primární přebytek by se měl zlepšit z 0,5 % HDP v roce 2006 na 1,7 % v roce 2009. Pokud zahrneme dopad výše zmíněného rozhodnuti Eurostatu, zlepšil by se schodek v aktualizovaném programu z 3,9 % HDP v roce 2006 na 2,9 % v roce 2009. Podle plánu bude náprava v roce 2007 založena na příjmech (podíl příjmů vzroste o 0,6 procentního bodu HDP s téměř konstantním podílem výdajů) a v období 2008 až 2009 se bude ve velké míře zakládat na výdajích, aby se více než vyrovnal velký pokles podílu příjmů (průměrné roční snížení míry příjmů o 1,6 procentního bodu, zejména v důsledku spotřeby a sociálních transferů, s podílem příjmů klesajícím průměrně o 1,2 % procentního bodu, odráží zejména škrty v sociálních příspěvcích, změny v systému zdaňování příjmů fyzických osob a jiné změny v daňovém systému, které nejsou vždy plně specifikovány). Ve srovnání s předchozím programem byly cíle schodku upraveny směrem dolu s ohledem na mnohem silnější růst a lepší výsledek v roce 2006, než se očekávalo.
4.

Hlavními cíli fiskální politiky uvedenými v aktualizaci konvergenčního programu je zajištění dlouhodobé udržitelnosti, spravedlivosti mezi generacemi a uvnitř téže generace a podle toho také podpora monetární politiky, zejména tím, že se automatickým stabilizátorům umožní, aby napomohly hospodářství. Program předpokládá snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2006/07 (2,8 %) a na 1,4 % HDP do konce plánovaného období 2011/12. Primární saldo odhadované na schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2005/06 by se mělo vrátit do vyváženého stavu do roku 2008/09 a dosahovat přebytku ve výši 0,7 % HDP do roku 2011/12. Úprava rozpočtu v průběhu plánovaného období je rovněž rozložena mezi příjmy a výdaje. Zvýšení podílu příjmů se má uskutečnit během prvních dvou let plánovaného období, částečně prostřednictvím diskrečních opatření, zatímco k významné úpravě na straně výdajů má dojít v roce 2008/09 prostřednictvím snížení současného růstu výdajů. Veřejné investice podle definice uvedené v konvergenčním programu (3) se mají stabilizovat na úrovni 2,25 % HDP od roku 2006/07 tak, že se plánuje, že od roku 2007/08 bude celý schodek využit k financování veřejných investic. Předpokládaný způsob nápravy je vzhledem k příznivějším makroekonomickým perspektivám v zásadě v souladu se způsobem plánovaným v aktualizaci z roku 2005.
(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období pohybovat kolem hodnoty 3 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu na rok 2007 a poté na významně příznivých předpokladech, a to především díky optimistickému střednědobému vývoji ve vnějším sektoru. Výše čistého vývozu ve střednědobém horizontu, jež byla méně příznivá, než předpokládal uvedený program, by mohla vést ke zvýšení vnější nerovnováhy zaznamenané v posledních letech. Inflační prognózy se jeví reálně.
7.

S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu zřejmě obecně slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2007. Během období pro nápravu by však měly být předpokládané změny strukturálních podmínek posíleny, a to s ohledem na úpravu prognózy růstu směrem nahoru a s ohledem na příznivé hospodářské období. Nezdá se však, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytuje pro následující roky dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Jako nedostatečná se navíc jeví skutečnost, že střednědobý cíl má být podle programu dosažen až v roce 2010. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu by mělo být tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změna měla být větší. V letech 2007 až 2009 se především očekává zlepšení strukturálního salda pouze o 0,75 % HDP, přičemž se předpokládají hospodářsky příznivé podmínky.