CS Úřední věstník Evropské unie L 277/11

Dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí

o rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politik EU

EVROPSKÝ PARLAMENT A EVROPSKÁ KOMISE („strany dohody“),

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na čl. 11 odst. 1 a 2 této smlouvy, Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména článek 295 této smlouvy, a Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouvy“),

s ohledem na to, že tvůrci evropské politiky nejsou při své činnosti odtrženi od občanské společnosti, ale vedou se zastupitelskými sdruženími a občanskou společností otevřený, transparentní a pravidelný dialog,

s ohledem to, že strany této dohody přezkoumaly Rejstřík transparentnosti (dále jen „rejstřík“) vytvořený na základě dohody mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí ze dne 23. června 2011 o zřízení Rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU (1), a to podle článku 30 uvedené dohody,

SE DOHODLY TAKTO:

I. PRINCIPY REJSTŘÍKU

1. Zřízením a provozováním rejstříku nejsou dotčeny ani předjímány cíle, které Evropský parlament vyjádřil ve svém usnesení ze dne 8. května 2008 k vytvoření rámce pro činnost zástupců zájmových skupin (lobbistů) v evropských orgánech (2) a ve svém rozhodnutí ze dne 11. května 2011 o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem a Komisí o společném rejstříku transparentnosti (3).

2. Provoz rejstříku musí respektovat obecné zásady právních předpisů Unie, včetně zásad proporcionality a zákazu diskriminace.

3. Provoz rejstříku musí respektovat práva členů Evropského parlamentu na výkon parlamentního mandátu bez jakéhokoli omezení.

4. Provoz rejstříku nesmí zasáhnout do působnosti nebo výsadních práv stran dohody, ani se dotknout jejich organizační pravomoci.

5. Strany dohody usilují o to, aby se ke všem subjektům, které se zabývají podobnými činnostmi, přistupovalo obdobně, a aby pro zápis organizací a osob samostatně výdělečně činných, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU, do rejstříku byly nastoleny rovné podmínky.

II. STRUKTURA REJSTŘÍKU

6. Rejstřík je uspořádán následovně:

a) ustanovení o oblasti působnosti rejstříku, činnostech spadajících do jeho působnosti, definiční ustanovení, ustanovení o pobídkách a výjimkách;

b) oddíly, v nichž se zápis do rejstříků provádí (příloha I);

c) informace požadované od subjektů zapsaných do rejstříku, včetně požadavků na poskytnutí finančních informací (příloha II);

d) kodex chování (příloha III);

e) mechanismy varování a vyřizování stížností a opatření uplatňovaná v případě nedodržování kodexu chování, včetně postupů při řešení případů varování a prošetřování stížností a jejich vyřizování (příloha IV);

f) prováděcí pokyny s praktickými informacemi pro subjekty zapsané do rejstříku.

III. OBLAST PŮSOBNOSTI REJSTŘÍKU

Činnosti spadající do působnosti rejstříku

7. Oblast působnosti rejstříku zahrnuje veškeré činnosti, kromě činností uvedených v bodech 10 až 12, vykonávané s cílem přímo nebo nepřímo ovlivňovat formulování nebo provádění politik a rozhodovací procesy orgánů EU, bez ohledu na místo, kde jsou vykonávány, a použitý komunikační kanál nebo prostředek, např. externí zajištění, sdělovací prostředky, smlouvy s profesionálními prostředníky, expertní skupiny typu „think tank“, „platformy“, diskuzní fóra, kampaně a iniciativy vycházející zdola.

Pro účely této dohody se „přímým ovlivňováním“ rozumí ovlivňování prostřednictvím přímého kontaktu nebo přímé komunikace s orgány EU nebo jiná jednání navazující na tuto činnost, zatímco „nepřímým ovlivňováním“ se rozumí využívání zprostředkovaných způsobů ovlivňování, například prostřednictvím sdělovacích prostředků, veřejného mínění, konferencí nebo společenských akcí zaměřených na orgány EU.

Mezi tyto činnosti patří:

— kontakty s členy Evropského parlamentu a jejich asistenty, s úředníky nebo dalšími zaměstnanci orgánů EU,

— příprava, rozšiřování a předávání dopisů, informačních materiálů nebo diskuzních a pozičních dokumentů,

— pořádání akcí, schůzí, propagačních akcí, konferencí nebo společenských akcí, na které jsou členům a jejich asistentům, úředníkům nebo jiným zaměstnancům orgánů EU rozesílány pozvánky, a

— dobrovolné příspěvky a účast na formálních konzultacích nebo slyšeních o zamýšlených legislativních či jiných právních aktech EU a jiné otevřené konzultace.

8. Očekává se, že do rejstříku se bez ohledu na svůj právní status zapíší veškeré organizace a osoby samostatně výdělečně činné, které se podílejí na probíhajících nebo připravovaných činnostech spadajících do oblasti působnosti rejstříku.

V případě každé činnosti spadající do působnosti rejstříku, již v rámci smlouvy vykonává prostředník poskytováním právního a jiného odborného poradenství, se do rejstříku může zapsat jak prostředník, tak i jeho klient. Tito prostředníci nahlašují všechny klienty, s nimiž takové smlouvy uzavřeli, jakož i příjem z činnosti spojené se zastupováním klienta, jak je stanoveno v bodě II.C.2.b přílohy II. Tento požadavek nezprošťuje klienta odpovědnosti v případě, že se nezapíše do rejstříku nebo neuvede náklady na jakoukoli činnost zadanou prostředníkovi ve vlastním odhadu nákladů.

Činnosti nespadající do působnosti rejstříku

9. Organizace se může zapsat do rejstříku, pouze pokud provozuje činnost spadající do působnosti rejstříku, která vede k přímému nebo nepřímému kontaktu s orgány EU. Organizace, která se považuje za nezpůsobilou k zápisu, může být z rejstříku vyškrtnuta.

10. Činnost týkající se poskytování právního nebo jiného odborného poradenství nespadá do působnosti rejstříku, pokud:

— ji tvoří poradenská činnost a kontakty s veřejnými orgány s cílem poskytovat klientům lepší informace o obecné právní situaci či jejich konkrétním právním postavení, nebo informace o tom, zda je určitý právní či správní krok ve stávajícím právním a regulačním prostředí vhodný nebo přípustný,

— ji tvoří poradenství poskytované klientům s cílem pomoci jim zajistit, aby jejich činnost byla v souladu s příslušnými právními předpisy,

— ji tvoří analýzy a studie vypracovávané pro klienty o potenciálním dopadu jakýchkoli legislativních nebo regulačních změn na jejich právní situaci nebo oblast činnosti,

— ji tvoří zastupování v souvislosti se smírčím či mediačním řízením, jehož cílem je předejít tomu, aby se spor dostal před soudní nebo správní orgán, nebo

— souvisí s uplatňováním základního práva klienta na spravedlivý proces, včetně práva na obhajobu ve správním řízení; jedná se např. o činnosti vykonávané advokáty či jinými odborníky účastnícími se daných řízení.

Pokud je určitá společnost nebo její poradci stranou konkrétního právního nebo správního případu nebo řízení, jakákoli činnost přímo související s tímto případem, jež není jako taková zaměřena na změnu stávajícího právního rámce, nespadá do oblasti působnosti rejstříku. Tento pododstavec platí pro všechna odvětví podnikání v Evropské unii.

Do působnosti rejstříku však spadají tyto činnosti týkající se poskytování právního a jiného odborného poradenství, pokud je jejich záměrem ovlivnit orgány EU, jejich členy a jejich asistenty nebo jejich úředníky či další zaměstnance:

— poskytování podpory prostřednictvím zastupování nebo mediace a poskytování propagačního materiálu, včetně argumentace a přípravy, a

— poskytování taktického či strategického poradenství, včetně vznášení otázek, jejichž dosah a doba sdělení mají za cíl ovlivnit orgány EU, jejich členy a jejich asistenty nebo jejich úředníky či další zaměstnance.

11. Činnosti sociálních partnerů jakožto účastníků sociálního dialogu (odborové organizace, sdružení zaměstnavatelů, apod.) nespadají do působnosti rejstříku, pokud tito sociální partneři jednají v rámci úlohy, kterou jim svěřují Smlouvy. To platí obdobně i v případě jakéhokoli subjektu, kterému je ve Smlouvách specificky přiřčena institucionální úloha.

12. Do působnosti rejstříku nespadají činnosti v reakci na přímou a individuální žádost orgánů EU nebo členů Evropského parlamentu, jako např. činnosti v reakci na jednorázovou nebo pravidelnou žádost o věcné informace, údaje či odbornou konzultaci.

Zvláštní ustanovení

13. Rejstřík se nevztahuje na církve a náboženské společnosti. Očekává se však, že se do rejstříku zapíší zastoupení nebo právní subjekty, kanceláře a sítě zřízené k zastupování církví a náboženských společností při jednání s orgány EU i jejich sdružení.

14. Rejstřík se nevztahuje na politické strany. Očekává se však, že se do rejstříku zapíší organizace zřízené nebo podporované politickými stranami, které vykonávají činnosti spadající do působnosti rejstříku.

15. Na státní orgány členských států, vlády třetích zemí, mezinárodní mezivládní organizace a jejich diplomatická zastoupení se rejstřík nevztahuje.

16. Regionální veřejné orgány a jejich zastoupení se do rejstříku zapisovat nemusejí, ale mohou, pokud si to přejí. Očekává se však, že se do rejstříku zapíší sdružení nebo sítě vytvořené ke kolektivnímu zastupování regionů.

17. Očekává se, že se do rejstříku zapíší všechny veřejné orgány na nižší než celostátní úrovni, které nejsou uvedeny v bodě 16, jako např. místní a obecní orgány či města, jejich zastoupení, sdružení či sítě.

18. Očekává se, že se do rejstříku zapíší sítě, platformy nebo jiné formy kolektivního jednání bez právního statusu či právní subjektivity, které však jsou de facto zdrojem organizovaného vlivu a vykonávají činnosti spadající do působnosti rejstříku. Subjekty zapojené do takové formy kolektivního jednání určí svého zástupce, který bude jejich kontaktní osobou odpovědnou za vztahy se „společným sekretariátem rejstříku transparentnosti“.

19. Při posuzování toho, zda je možné se zapsat do rejstříku, se berou v úvahu činnosti zaměřené (přímo či nepřímo) na všechny orgány, instituce a jiné subjekty EU, jejich členy a jejich asistenty, úředníky i jiné zaměstnance. Mezi tyto činnosti nespadají činnosti zaměřené na členské státy, a zejména činnosti zaměřené na jejich stálá zastoupení při Evropské unii.

20. Evropské sítě, federace, sdružení či platformy se vybízejí, aby pro své členy vytvořily společné transparentní pokyny, v nichž budou uvedeny činnosti spadající do působnosti rejstříku. Očekává se, že uvedené pokyny zveřejní.

IV. PRAVIDLA PLATNÁ PRO SUBJEKTY ZAPSANÉ DO REJSTŘÍKU

21. Zapsáním do rejstříku dotyčné organizace a jednotlivci:

— souhlasí s tím, že informace, které poskytnou za účelem zapsání do rejstříku, jsou veřejné,

— souhlasí s tím, že budou jednat v souladu s kodexem chování uvedeném v příloze III a případně předloží text kteréhokoli kodexu chování, jímž jsou vázány (4),

— zaručuje se za to, že informace poskytnuté za účelem zapsání do rejstříku jsou správné, a souhlasí s tím, že bude spolupracovat při vyřizování žádostí správních útvarů o doplňující informace a aktualizaci údajů,

— jsou srozuměny s tím, že veškerá varování nebo stížnosti, které se jich týkají, budou řešeny na základě kodexu chování uvedeného v příloze III,

— souhlasí s tím, že podléhají veškerým opatřením použitelným v případě porušení kodexu chování uvedeného v příloze III, a uznávají, že v případě nedodržení tohoto kodexu proti nim mohou být uplatněna opatření uvedená v příloze IV,

— berou na vědomí, že stranám dohody může na žádost a v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5) vzniknout povinnost zveřejnit korespondenci a další dokumenty týkající se činnosti subjektů zapsaných do rejstříku.

V. UPLATŇOVÁNÍ DOHODY

22. Za dohled nad systémem a za všechny klíčové provozní aspekty odpovídají generální tajemníci Evropského parlamentu a Evropské komise, kteří se společně dohodnou na přijetí opatření nezbytných k uplatňování této dohody.

23. Přestože je systém provozován společně, mohou strany dohody rejstřík volně a nezávisle používat pro vlastní konkrétní účely.

24. Za účelem zavedení systému provozují oddělení Evropského parlamentu a Evropské komise společný operační útvar nazvaný „společný sekretariát rejstříku transparentnosti“. Tento sekretariát tvoří na základě ujednání mezi příslušnými odděleními skupina úředníků Evropského parlamentu a Evropské komise. Činnost sekretariátu koordinuje vedoucí oddělení z generálního sekretariátu Evropské komise. K úkolům sekretariátu patří vypracování prováděcích pokynů v mezích stávající dohody za účelem usnadnění jednotného výkladu dotčených ustanovení subjekty zapsanými do rejstříku a sledování kvality obsahu rejstříku. Sekretariát použije dostupné správní zdroje k provádění kontrol kvality obsahu rejstříku, avšak s tím, že za poskytnuté informace odpovídají v konečném důsledku subjekty zapsané do rejstříku.

25. Strany dohody pořádají pro své členy a zaměstnance příslušná školení a interní komunikační projekty za účelem zlepšení jejich informovanosti o rejstříku a postupech varování a podávání stížností.

26. Strany dohody přijmou náležitá externí opatření ke zvýšení informovanosti o rejstříku a k podpoře jeho používání.

27. Prostřednictvím uživatelsky vstřícného vyhledávače budou na internetových stránkách Europa věnovaných rejstříku transparentnosti pravidelně zveřejňovány základní statistické údaje získané z databáze rejstříku. Veřejný obsah uvedené databáze bude k dispozici v elektronickém, strojově čitelném formátu.

28. Generální tajemníci Evropského parlamentu a Evropské komise předkládají příslušnému místopředsedovi Evropského parlamentu a Evropské komise výroční zprávu o fungování rejstříku. Výroční zpráva poskytuje věcné informace o rejstříku, jeho obsahu a vývoji a je zveřejňována každý rok za předchozí kalendářní rok.

VI. OPATŘENÍ PLATNÁ PRO SUBJEKTY ZAPSANÉ DO REJSTŘÍKU A DODRŽUJÍCÍ PŘEDPISY

29. Průkazy opravňující ke vstupu do prostor Evropského parlamentu budou vydávány pouze jednotlivcům, kteří zastupují organizace spadající do působnosti rejstříku nebo pro ně pracují, pokud se tyto organizace nebo osoby do rejstříku zapsaly. Ze zápisu však neplyne automatický nárok na uvedený průkaz. Vydávání a kontrola průkazů opravňujících k dlouhodobému vstupu do prostor Evropského parlamentu zůstává i nadále interním postupem Parlamentu v rámci jeho vlastní odpovědnosti.

30. Strany dohody nabízejí v mezích svých správních pravomocí pobídky s cílem podpořit zapisování se do rejstříku v rámci vytvořeném touto dohodou.

Mezi pobídky nabízené Evropským parlamentem subjektům zapsaným do rejstříku může patřit:

— další usnadnění přístupu do jeho prostor, k jeho členům a jejich asistentům, k jeho úředníkům a dalším zaměstnancům,

— povolení pořádat nebo spolupořádat akce v jeho prostorách,

— snazší předávání informací, včetně zvláštních seznamů pro rozesílání zpráv,

— účast na slyšeních výborů v roli řečníků,

— patronát Evropského parlamentu.

Mezi pobídky nabízené Evropskou komisí subjektům zapsaným do rejstříku mohou patřit:

— opatření týkající se předávání informací subjektům zapsaným do rejstříku při zahajování veřejných konzultací,

— opatření týkající se odborných skupin a jiných poradních orgánů,

— zvláštní seznamy pro rozesílání zpráv,

— patronát Evropské komise.

Strany této dohody informují subjekty zapsané do rejstříku o konkrétních pobídkách, které jsou těmto subjektům k dispozici.

VII. OPATŘENÍ V PŘÍPADĚ PORUŠENÍ KODEXU CHOVÁNÍ

31. Vydat upozornění nebo podat stížnost ohledně možného porušení kodexu chování uvedeného v příloze III může kterákoli osoba za použití standardního kontaktního formuláře, který je k dispozici na internetových stránkách rejstříku. Upozornění a stížnosti se řeší v souladu s postupy stanovenými v příloze IV.

32. Mechanismus upozornění je doplňkovým nástrojem ke kontrolám kvality, které provádí sekretariát v souladu s bodem 24. Vydat upozornění, pokud jde o věcné chyby týkající se informací poskytnutých subjekty zapsanými v rejstříku, může kterákoli osoba. Upozornění lze vydat také ohledně zápisů subjektů do rejstříku, které nejsou k zápisu způsobilé.

33. V případě podezření ohledně porušení kodexu chování ze strany subjektu zapsaného do rejstříku může podat formální stížnost, vyjma případů uvedení chybných skutečností, kterákoli osoba. Stížnosti musejí být odůvodněny konkrétními skutečnostmi souvisejícími s uváděným porušením kodexu chování.

Sekretariát vyšetřuje případy podezření z porušení kodexu chování s přihlédnutím k zásadě proporcionality a řádné správy. Úmyslné porušení kodexu chování ze strany subjektů zapsaných v rejstříku nebo jejich zástupců povede k uplatnění opatření stanovených v příloze IV.

34. V případě, že sekretariát v rámci postupů uvedených v bodech 31 až 33 zjistí opakující se nedostatek spolupráce, opakující se nevhodné chování či závažné porušení kodexu chování, je dotyčný zapsaný subjekt z rejstříku na dobu jednoho roku nebo dvou let vyškrtnut a toto opatření se zveřejní v rejstříku, jak je stanoveno v příloze IV.

VIII. ZAPOJENÍ DALŠÍCH ORGÁNŮ A INSTITUCÍ

35. Evropská rada a Rada ministrů se vyzývají, aby se k rejstříku připojily. Další orgány, instituce a jiné subjekty EU se vybízejí, aby rámec vytvořený touto dohodou používaly jako referenční nástroj při svém jednání s organizacemi a osobami samostatně výdělečně činnými, které jsou zapojeny do tvorby a provádění politik EU.

IX. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

36. Tato dohoda nahrazuje dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí ze dne 23. června 2011, jejíž účinnost končí dnem použitelnosti této dohody.

37. Rejstřík bude předmětem přezkumu v roce 2017.

38. Tato dohoda vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.

Subjekty, které budou ke dni použitelnosti této dohody v rejstříku již zapsány, musejí do tří měsíců od tohoto dne změnit svůj zápis, tak aby byl v souladu s novými požadavky vyplývajícími z této dohody.

Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014 Za Evropský parlament předseda M. SCHULZ Za Evropskou komisi místopředseda M. ŠEFČOVIČ

(1) Úř. věst. L 191, 22.7.2011, s. 29.

(2) Úř. věst. C 271 E, 12.11.2009, s. 48.

(3) Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 176.

(4) Profesní kodex chování, jímž je subjekt zapsaný do rejstříku vázán, může ukládat přísnější povinnosti, než jsou povinnosti stanovené v kodexu chování uvedeném v příloze III.

(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

PŘÍLOHA I „Rejstřík transparentnosti“ Organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politiky EU Oddíly Charakteristika/poznámky I – Poradenské kanceláře/advokátní kanceláře/samostatně výdělečně činní poradci pododdíl Poradenské kanceláře Podniky provozující jménem klientů činnost v oblasti zastupování, lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány. pododdíl advokátní kanceláře Advokátní kanceláře provozující jménem klientů činnost v oblasti zatupování, lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány. pododdíl samostatně výdělečně činní poradci Samostatně výdělečně činní poradci či advokáti provozující jménem klientů činnost v oblasti zastupování, lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány. Do tohoto pododdílu se zapisují subjekty zahrnující pouze jednu osobu. II – „Interní“ lobbisté a obchodní/podniková/profesní sdružení pododdíl podniky a skupiny Společnosti či skupiny společností (s právním statusem či bez něj), které na vlastní účet interně provozují činnosti v oblasti zastupování, lobbování, propagace, veřejných záležitostí a vztahů s veřejnými orgány pododdíl obchodní a podniková sdružení Organizace (buď samy podnikající, či neziskové) zastupující podnikající společnosti nebo smíšené skupiny a platformy. pododdíl odborové organizace a profesní sdružení Zájmové zastoupení pracujících, zaměstnanců, obchodních, řemeslných či jiných profesí. pododdíl jiné organizace včetně: — subjektů pořádajících akce (podnikajících i neziskových) — zájmových sdělovacích prostředků nebo subjektů orientovaných na výzkum spojených se soukromými podnikatelskými zájmy — dočasná účelová spojení a jiné dočasné struktury (s podnikajícím členstvem) III – Nevládní organizace pododdíl nevládní organizace, platformy, sítě, dočasná účelová spojení a jiné dočasné struktury či podobné organizace Neziskové organizace (s právním statusem či bez něj), které jsou nezávislé na veřejných orgánech nebo obchodních organizacích. Sem spadají nadace, charitativní organizace atd. Veškeré takové subjekty, jejichž členstvo je spjato s podnikáním, se musí zapsat v oddílu II. IV – Expertní skupiny typu „think tank“, výzkumná a akademická zařízení pododdíl expertní skupiny typu „think tank“ a výzkumná zařízení Specializované expertní skupiny typu „think-tank“ a výzkumná zařízení, která se zabývají činností a politikou Evropské unie. pododdíl akademická zařízení Zařízení, jejichž hlavním účelem je vzdělávání, a zabývají se činností a politikou Evropské unie. V – Organizace zastupující církve a náboženské společnosti pododdíl organizace zastupující církve a náboženské společnosti Právnické osoby, kanceláře, sítě nebo sdružení zřízené pro účely zastupování. VI – Organizace zastupující místní, regionální a obecní orgány, jiné veřejné či smíšené subjekty atd. pododdíl regionální struktury Samy regiony a jejich zastoupení se do rejstříku zapisovat nemusejí, ale mohou, pokud si to přejí. Očekává se, že se do rejstříku zapíší sdružení nebo sítě vytvořené ke kolektivnímu zastupování regionů. pododdíl jiné veřejné orgány na nižší než celostátní úrovni Očekává se, že se do rejstříku zapíší všechny ostatní veřejné orgány na nižší než celostátní úrovni, jako např. města a místní a obecní orgány, jejich zastoupení, celostátní sdružení či sítě. pododdíl nadnárodní sdružení a sítě veřejných regionálních orgánů a jiných orgánů na nižší než celostátní úrovni pododdíl další veřejné či smíšené subjekty vytvořené na základě právních předpisů, jejichž účelem je jednat ve veřejném zájmu Sem spadají další veřejnoprávní či smíšené (veřejné/soukromé) organizace.

PŘÍLOHA II INFORMACE POŽADOVANÉ OD SUBJEKTŮ ZAPSANÝCH DO REJSTŘÍKU I. OBECNÉ A ZÁKLADNÍ INFORMACE a) název (či názvy) organizace, adresa jejího sídla a případně adresa v Bruselu, Lucemburku nebo ve Štrasburku, telefonní číslo, elektronická adresa, internetové stránky; b) jméno osoby, která nese právní odpovědnost za organizaci, a jméno jejího ředitele či jednatele, případně hlavní kontaktní místo pro činnosti spadající do působnosti rejstříku (tj. ředitel pro otázky EU); jména osob s oprávněním ke vstupu do prostor Evropského parlamentu (1); c) počet osob (členů, zaměstnanců atd.) vykonávajících činnosti spadající do působnosti rejstříku, počet osob, které mají průkazy opravňující ke vstupu do prostor Evropského parlamentu, a doba, kterou každá z těchto osob věnuje této činnosti podle následujících procentuálních podílů práce na plný úvazek: 25 %, 50 %, 75 % nebo 100 %; d) účel/cíle – oblasti zájmu – činnosti – země, kde jsou činnosti vykonávány – přidružení v rámci sítí – obecné informace spadající do působnosti rejstříku; e) členstvo a případně počet členů (jednotlivců nebo členských organizací). II. KONKRÉTNÍ INFORMACE A. Činnosti spadající do působnosti rejstříku Poskytují se konkrétní informace o hlavních legislativních návrzích nebo oblastech politiky, na něž se zaměřují činnosti subjektu zapsaného v rejstříku, které spadají do působnosti rejstříku. Lze uvést i další konkrétní činnosti, jako jsou akce a publikační činnost. B. Propojení s orgány EU a) členství ve skupinách na vysoké úrovni, poradních výborech, odborných skupinách, ostatních strukturách a platformách podporovaných EU aj.; b) členství nebo účast v meziskupinách Evropského parlamentu, odvětvových fórech apod. C. Finanční informace týkající se činností spadajících do působnosti rejstříku 1. Všechny subjekty zapsané do rejstříku poskytnou: a) odhad ročních nákladů na činnosti spadající do působnosti rejstříku. Poskytované finanční údaje se týkají celého roku a vztahují se k poslednímu finančnímu období, ukončenému ke dni zápisu či poslední každoroční aktualizace zapisovaných údajů; b) výši a zdroj financování obdrženého od orgánů EU za poslední finanční období ukončené ke dni zápisu nebo poslední každoroční aktualizace zapisovaných údajů. Tyto informace musí odpovídat informacím poskytovaným evropským systémem pro finanční transparentnost (2). 2. Poradenské kanceláře/advokátní kanceláře/samostatně výdělečně činní poradci (oddíl I přílohy I) navíc uvedou: a) obrat vznikající na základě činností spadajících do působnosti rejstříku, podle následující tabulky: Roční obrat dosažený v rámci činností spojených se zastupováním v eurech 0 – 99 999 100 000 – 499 999 500 000 – 1 000 000 > 1 000 000 b) seznam všech klientů, jejichž jménem jsou vykonávány činnosti spadající do působnosti rejstříku; příjem od klientů z činností spojených se zastupování se uvádí podle následující tabulky: Rozsah činností spojených se zastupováním na klienta za rok v eurech 0 – 9 999 10 000 – 24 999 25 000 – 49 999 50 000 – 99 999 100 000 – 199 999 200 000 – 299 999 300 000 – 399 999 400 000 – 499 999 500 000 – 599 999 600 000 – 699 999 700 000 – 799 999 800 000 – 899 999 900 000 – 1 000 000 > 1 000 000 c) Očekává se, že se klienti se také zapíší. Finanční prohlášení učiněná poradenskými kancelářemi/advokátními kancelářemi/samostatně výdělečně činnými poradci týkající se jejich klientů (seznam a tabulka) nezprošťuje tyto klienty odpovědnosti v případě, že neuvedou smluvní činnosti do svých vlastních prohlášení, aby se zabránilo podhodnocení jimi uváděných finančních nákladů. 3. „Interní“ lobbisté, obchodní/podniková/profesní sdružení (oddíl II přílohy I) navíc uvedou: obrat vznikající na základě činností spadajících do působnosti rejstříku, včetně částek menších než 10 000 EUR. 4. Nevládní organizace – expertní skupiny typu „think tank“, výzkumná a akademická zařízení – organizace zastupující církve a náboženské společnosti – sdružení zastupující místní, regionální a obecní orgány, jiné veřejné či smíšené subjekty atd. (oddíly III až VI přílohy I) navíc uvedou: a) celkový rozpočet organizace; b) rozpis hlavních částek a zdrojů financování. (1) Subjekty zapsané do rejstříku mohou požádat o přístup do prostor Evropského parlamentu na konci registračního procesu. Do rejstříku se zapíší jména osob, které získají průkazy opravňující ke vstupu do prostor Evropského parlamentu. Ze zápisu neplyne automatický nárok na uvedený průkaz. (2) http://ec.europa.eu/budget/fts/index_en.htm

PŘÍLOHA III KODEX CHOVÁNÍ Strany této dohody se domnívají, že všechny zástupci zájmových skupin, s nimiž se dostanou do kontaktu, ať už jednorázově nebo častěji, ať už se jedná o subjekty zapsané do rejstříku, či nikoli, by se měly chovat v souladu s tímto kodexem chování. V rámci svých vztahů s orgány EU a jejich členy, úředníky a jinými zaměstnanci zástupci zájmových skupin: a) vždy oznámí své jméno, příp. registrační číslo, a subjekt či subjekty, pro něž pracují nebo které zastupují; uvedou zájmy, cíle či účely, které propagují, a případně klienty nebo členy, které zastupují; b) nezískávají ani se nesnaží získat informace či dosáhnout jakýchkoli rozhodnutí nekalým způsobem nebo využitím neoprávněného tlaku či nevhodného chování; c) při jednání s třetími osobami si nenárokují žádný formální vztah s Evropskou unií ani s žádným z jejích orgánů a nezkreslují své postavení v souvislosti se zápisem do rejstříku, tak aby uváděly v omyl třetí osoby nebo úředníky či jiné zaměstnance Evropské unie, ani nevyužívají loga orgánů EU, aniž by jim to bylo výslovně povoleno; d) zajistí, aby informace, které poskytují při zápisu a následně v rámci své činnosti, na niž se vztahuje rejstřík, byly podle jejich nejlepšího vědomí úplné, aktuální a nebyly zavádějící; jsou srozuměny s tím, že veškeré poskytnuté informace podléhají kontrole, a souhlasí s tím, že budou spolupracovat v případě žádostí správních útvarů o doplňující informace a aktualizaci údajů; e) neprodají třetím osobám kopie dokumentů získaných od kteréhokoli orgánu EU; f) v obecné rovině dodržují veškerá pravidla, kodexy a postupy řádné správy, které zavedly orgány EU, a nijak nebrání jejich provádění a uplatňování; g) nenavádějí členy orgánů EU, úředníky nebo jiné zaměstnance EU nebo asistenty či stážisty těchto členů k tomu, aby jednali v rozporu s pravidly a normami chování, jež se na ně vztahují; h) pokud zaměstnávají bývalé úředníky nebo jiné zaměstnance Evropské unie, nebo asistenty či stážisty členů orgánů EU, respektují povinnost uvedených zaměstnanců dodržovat pravidla a závazek mlčenlivosti, jež se na ně vztahují; i) získají předběžný souhlas dotyčného člena nebo členů Evropského parlamentu, pokud jde o jakýkoli smluvní vztah nebo o zaměstnanecký poměr s jakoukoli osobou z vymezeného okruhu osob z jejich okolí; j) dodržují veškerá pravidla upravující práva a povinnosti bývalých členů Evropského parlamentu a Evropské komise; k) informují všechny osoby, jež zastupují, o svých povinnostech vůči orgánům EU. Jednotlivci, kteří se v Evropském parlamentu zapsali za účelem vystavení nepřenosného průkazu na jméno opravňujícího ke vstupu do prostor Evropského parlamentu: l) se ujistí, že tento průkaz neustále a viditelně nosí ve všech prostorách Evropského parlamentu; m) striktně dodržují příslušný jednací řád Evropského parlamentu; n) jsou srozuměny s tím, že veškerá rozhodnutí o žádostech o vstup do prostor Evropského parlamentu jsou výsadním právem samotného Parlamentu a že ze zápisu nevyplývá automatický nárok na tento průkaz.