CS Úřední věstník Evropské unie L 354/34

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 16. července 2004

o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv

(ECB/2004/15)

(2004/808/ES)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5.1, článek 12.1 a článek 14.3 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Ke splnění svých úkolů vyžaduje Evropský systém centrálních bank (ESCB) úplnou a spolehlivou statistiku platební bilance, statistiku investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv, které uvádějí hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy v eurozóně.

(2) První věta článku 5.1 statutu požaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami pro zajištění úkolů, kterými je pověřen ESCB, shromažďovala buď od příslušných orgánů jiných než národní centrální banky, nebo přímo od hospodářských subjektů nezbytné statistické informace. Druhá věta článku 5.1 stanoví, že za tím účelem ECB spolupracuje s orgány nebo subjekty Společenství, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí a s mezinárodními organizacemi. Článek 5.2 stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.

(3) Informace nutné ke splnění požadavků ECB v oblasti statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí mohou shromažďovat nebo sestavovat příslušné orgány jiné než národní centrální banky. Proto některé z úkolů, které mají být podle těchto obecných zásad provedeny, vyžadují spolupráci mezi ECB nebo národními centrálními bankami a těmito příslušnými orgány v souladu s článkem 5.1 statutu. Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1) po členských státech požaduje, aby si samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB, a zajistily tak plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu.

(4) Část potřebných statistických informací se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, za které nese Eurosystém primární odpovědnost. Aby byly národní centrální banky schopny splnit svoji povinnost pomáhat ECB v této oblasti, měly by být vybaveny nezbytnými statistickými znalostmi, zejména pokud jde o pojetí, metodiku a shromažďování, sestavování, analýzu a předávání údajů. V Irsku shromažďuje a sestavuje příslušné statistické informace Central Statistics Office. Aby splnily statistické požadavky ECB, musí Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a Central Statistics Office vzájemně spolupracovat, jak je stanoveno v doporučení ECB/2004/16 ze dne 16. července 2004 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (2). Doporučení ECB/2004/16 je rovněž určeno Ufficio Italiano dei Cambi, který společně s Banca d'Italia odpovídá za shromažďování a sestavování příslušných statistických informací v Itálii.

(5) Od přijetí obecných zásad ECB/2003/7 ze dne 2. května 2003 o požadavcích Evropské centrální banky týkajících se statistické zpravodajské povinnosti v oblasti statistiky platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv (3) bylo dosaženo zřejmého pokroku, pokud se týká nových požadavků a metod shromažďování a sestavování údajů uvnitř eurozóny. Je proto nutné nahradit obecné zásady ECB/2003/7 těmito obecnými zásadami.

(6) Vzhledem k objektivním obtížím při sestavování statistiky portfoliových investic se považovalo za nezbytné definovat společné přístupy k shromažďování těchto informací v rámci eurozóny. Od března 2008 by měly systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích v eurozóně vyhovovat společnému standardu, tj. jednomu ze čtyř modelů, který přináší alespoň shromažďování čtvrtletních stavů podle jednotlivých cenných papírů, jak je uvedeno v tabulce obsažené v příloze VI. Dostupnost funkční Centralizované databáze cenných papírů je pro zprovoznění nových systémů shromažďování údajů považována za nezbytnou. Pokud tedy nebude „Project Closure Document“ („Dokument o ukončení projektu“) pro fázi 1 projektu Centralizované databáze cenných papírů předložen Radě guvernérů prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB do konce března 2005, bude tato lhůta (stejně jako ty, které se vztahují k jiným požadavkům souvisejícím s portfoliovými investicemi) prodloužena o dobu, odpovídající době prodlení s předložením daného dokumentu. ESCB by také měl do poloviny roku 2006 posoudit, zda je pokrytí informací o cenných papírech v Centralizované databázi cenných papírů a opatření pro výměnu údajů s členskými státy považováno za dostatečné k tomu, aby národním centrálním bankám, případně jiným příslušným statistickým orgánům umožnilo splnit standardy kvality uvedené v těchto obecných zásadách. Aby umožnila splnění požadavků ohledně portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, v členění podle sektoru emitenta, v souladu se lhůtami uvedenými v tabulce 13 přílohy II, poskytne ECB národním centrálním bankám informace z Centralizované databáze cenných papírů nejméně 15 měsíců před referenčními daty.

(7) Vykazování údajů o transakcích a pozicích týkajících se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny je nutné ke splnění statistických požadavků ECB v oblasti portfoliových investic (a souvisejících výnosů). Tyto údaje se používají k sestavování agregovaných transakcí a pozic týkajících se pasiv portfoliových investic a debetní strany výnosů z portfoliových investic. Je to v souladu s vnitrostátními požadavky nebo zavedenými postupy.

(8) Centralizovaná databáze cenných papírů, která bude v budoucnosti používána pro mnoho statistických účelů (sestavování a vytváření statistik) a nestatistických účelů (ekonomické analýzy, analýzy finanční stability nebo operační analýzy), bude zpřístupněna národním centrálním bankám. Obsah údajů bude zpřístupněn příslušným orgánům jiným než národní centrální banky za případných právních omezení. To jim pomůže zejména při vytváření údajů požadovaných pro sestavování statistik o transakcích a pozicích eurozóny ohledně portfoliových investic. Spojením informací z Centralizované databáze cenných papírů s údaji shromážděnými podle jednotlivých cenných papírů by mělo být zejména možné přesně sestavovat transakce a pozice týkající se portfoliových investic do cenných papírů, které jsou vydány rezidenty eurozóny a které drží rezidenti v jiných zemích eurozóny. Toto v konečném důsledku umožní sestavování sektorového členění týkajícího se údajů o pasivech portfoliových investic eurozóny.

(9) Použití platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí pro sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny vyvolává potřebu sestavovat údaje o investiční pozici vůči zahraničí se čtvrtletní periodicitou. Pro finanční účty eurozóny, jakož i pro měnovou analýzu je dále nezbytné oddělit vklady od úvěrů a rozlišit ostatní investice. Ocenění stavů eurozóny, pokud jde o majetkové účasti u přímých zahraničních investic, vyžaduje doplňující členění mezi kotovanými a nekotovanými společnostmi, které jsou příjemci přímé investice.

(10) Jako příspěvek k ročnímu přezkumu mezinárodní úlohy eura jsou statistické údaje o transakcích a pozicích týkajících se dluhových cenných papírů členěných podle měny zapotřebí k posouzení úlohy eura jako investiční měny.

(11) Měl by být vymezen rámec pro hodnocení kvality statistiky platební bilance eurozóny, statistiky investiční pozice eurozóny vůči zahraničí a výkazu devizových rezerv, a to v největší možné míře v souladu s „Rámcem pro hodnocení kvality údajů“ („Data Quality Assessment Framework“) vypracovaným Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Národní centrální banky by měly, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, hodnotit kvalitu údajů, které poskytují. Budou zavedena vhodná kritéria hodnocení kvality údajů, včetně včasnosti, přesnosti, věrohodnosti, vnitřního a vnějšího souladu a spolehlivosti.

(12) K předávání důvěrných statistických informací z národních centrálních bank do ECB dochází v takovém rozsahu a s takovou podrobností, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů ESCB. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, mělo by být použití těchto informací ECB omezeno na plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB.

(13) Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že takové změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce, ani nepříznivě neovlivní vykazovací zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu bude brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky mohou navrhovat technické změny příloh těchto obecných zásad prostřednictvím Výboru pro statistiku ESCB.

(14) V souladu s článkem 12.1 a článkem 14.3 statutu tvoří obecné zásady ECB nedílnou součást práva Společenství,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Definice

Pro účely těchto obecných zásad:

— „zúčastněným členským státem“ se rozumí členský stát, který přijal jednotnou měnu v souladu se Smlouvou,

— má výraz „rezident“ stejný význam, jaký je definován v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98,

— „eurozónou“ se rozumí hospodářský prostor zúčastněných členských států a ECB. Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům jsou uvedeny v tabulce 10 přílohy II,

— „Eurosystémem“ se rozumějí národní centrální banky zúčastněných členských států a ECB,

— „přeshraniční transakcí“ se rozumí transakce, která zcela nebo částečně zakládá nebo splácí pohledávky či dluhy, nebo transakce, při které dochází k převodu práva k určitému předmětu mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny,

— „přeshraničními pozicemi“ se rozumí stav finančních pohledávek vůči nerezidentům eurozóny a finančních závazků vůči nerezidentům eurozóny. Přeshraniční pozice také zahrnují: i) pozemky, jiná hmotná nevyráběná aktiva a jiný nemovitý majetek, pokud se fyzicky nacházejí mimo eurozónu a jsou ve vlastnictví rezidentů eurozóny nebo pokud se nacházejí uvnitř eurozóny a jsou ve vlastnictví nerezidentů eurozóny; a ii) měnové zlato a zvláštní práva čerpání ve vlastnictví rezidentů eurozóny. Avšak v rozsahu nutném k sestavení účtu portfoliových investic a účtu výnosů z portfoliových investic v rámci statistiky platební bilance pokrývající eurozónu a k sestavení účtu portfoliových investic v rámci statistiky investiční pozice vůči zahraničí pokrývající eurozónu zahrnují výrazy „přeshraniční pozice“ a „přeshraniční transakce“ také pozice a transakce týkající se aktiv nebo pasiv rezidentů eurozóny vůči rezidentům ostatních členských států eurozóny,

— „rezervními aktivy“ se rozumějí vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, a současně zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání,

— „ostatními devizovými aktivy“ se rozumějí i) pohledávky Eurosystému vůči rezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro; a ii) pohledávky Eurosystému vůči nerezidentům eurozóny, které znějí na jiné měny než euro, jež nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity rezervních aktiv,

— „závazky spojenými s rezervami“ se rozumějí předurčené a potenciální krátkodobé čisté závazky v rámci Eurosystému, podobné rezervním aktivům a ostatním devizovým aktivům Eurosystému,

— „platební bilancí“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí přeshraniční transakce během sledovaného období, včetně příslušného členění těchto transakcí,

— „výkazem devizových rezerv“ se rozumí statistický výkaz, který uvádí stavy rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků Eurosystému spojených s rezervami k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a závazků,

— „investiční pozicí vůči zahraničí“ se rozumí bilance, která uvádí stav přeshraničních finančních aktiv a pasiv k referenčnímu dni, včetně příslušného členění těchto aktiv a pasiv,

— shromažďováním údajů „podle jednotlivých cenných papírů“ se rozumí shromažďování údajů členěných podle jednotlivých cenných papírů.

Článek 2

Statistické povinnosti národních centrálních bank

1. Národní centrální banky poskytují ECB údaje o přeshraničních transakcích a pozicích, jakož i o stavu rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků spojených s rezervami, které jsou nezbytné k tomu, aby ECB mohla sestavit agregovanou statistiku platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí a výkaz devizových rezerv eurozóny. Údaje se poskytují v souladu se lhůtami uvedenými v tabulce 13 přílohy II.

2. K údajům se přikládají snadno dostupné informace o jednotlivých hlavních událostech a o důvodech revizí, pokud je velikost změny údajů způsobené těmito jednotlivými hlavními událostmi a revizemi významná, nebo pokud o to požádá ECB.

3. Pro měsíční a čtvrtletní transakce a pro čtvrtletní a roční pozice se požadované údaje poskytují ECB, tak jak je uvedeno v přílohách I, II a III, které odpovídají současným mezinárodním standardům, zejména pátému vydání Manuálu MMF k platební bilanci. Požadované údaje o transakcích a pozicích ohledně aktiv portfoliových investic do cenných papírů eurozóny, členěných podle sektoru emitenta, který je rezidentem eurozóny, se poskytují tak, jak je stanoveno v oddílu 1.1, 1.2 a 3 přílohy I a v tabulce 1, 2, 4 a 5 přílohy II.

4. Požadované údaje o platební bilanci se poskytují měsíčně a čtvrtletně. Čtvrtletní údaje o platební bilanci zahrnují geografické členění ve vztahu k protistranám uvedeným v tabulce 9 přílohy II. Požadované údaje o výkazu devizových rezerv se poskytují na konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Požadované údaje o investiční pozici vůči zahraničí se poskytují čtvrtletně a ročně. Roční údaje o investiční pozici vůči zahraničí zahrnují geografické členění ve vztahu k protistranám uvedeným v tabulce 9 přílohy II.

5. Pro analýzu mezinárodní úlohy eura jako investiční měny se požadované údaje, členěné podle měny, poskytují pololetně, jak je uvedeno v tabulce 6 přílohy II.

6. Počínaje údaji, které odpovídají transakcím v lednu 2008 a pozicím ke konci roku 2007, budou systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích od března 2008 odpovídat jednomu z modelů uvedených v tabulce, která je obsažena v příloze VI.

Článek 3

Lhůty

1. Údaje vyžadované k sestavení měsíční platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do konce pracovní doby třicátého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

2. Údaje vyžadované k sestavení čtvrtletní platební bilance eurozóny se ECB poskytnou do tří měsíců od konce čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

3. Údaje vyžadované k sestavení výkazu devizových rezerv Eurosystému se ECB poskytnou do tří týdnů od konce měsíce, ke kterému se údaje vztahují.

4. Od 1. ledna 2005 se údaje vyžadované pro sestavení čtvrtletní investiční pozice eurozóny vůči zahraničí ECB poskytnou do tří měsíců od konce čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují.

5. Roční údaje vyžadované pro sestavení investiční pozice eurozóny vůči zahraničí se ECB poskytnou do devíti měsíců od konce roku, ke kterému se údaje vztahují.

6. Údaje o transakcích s dluhovými cennými papíry a jejich pozicích, členěných podle měny emise a sektoru emitenta, se ECB poskytnou do šesti měsíců od konce období, ke kterému se údaje vztahují.

7. Revize týkající se platební bilance a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí se ECB poskytnou podle časového plánu stanoveného v příloze IV.

8. Vnitrostátní shromažďování těchto údajů se uspořádá tak, aby bylo možné uvedené lhůty dodržet.

Článek 4

Spolupráce s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky

1. Pokud jsou zdroji části údajů nebo všech údajů popsaných v článku 2 příslušné orgány jiné než národní centrální banky, stanoví národní centrální banky vhodné formy spolupráce s těmito orgány, aby se zajistila stálá struktura pro předávání údajů, která splňuje standardy ECB, zejména ohledně kvality údajů, a jakékoli další požadavky ECB stanovené v těchto obecných zásadách, pokud tentýž výsledek již nezajišťují vnitrostátní právní předpisy.

2. Pokud se týká finančního účtu platební bilance, souvisejících výnosů a investiční pozice vůči zahraničí, odpovídají národní centrální banky za zajištění toho, aby pojetí, metodika, shromažďování údajů, sestavování údajů a analýza a předávání údajů byly v těchto oblastech udržovány a rozvíjeny.

3. Pokud jsou zdroji statistických informací označených za důvěrné příslušné orgány jiné než národní centrální banky, používá ECB tyto informace výhradně pro plnění statistických úkolů souvisejících s ESCB, pokud zpravodajská jednotka nebo jiná právnická či fyzická osoba, subjekt nebo pobočka, které informace poskytly (za předpokladu, že tyto subjekty lze určit), výslovně neposkytly svůj souhlas s použitím těchto informací k jiným účelům.

Článek 5

Standardy přenosu

Požadované statistické informace se ECB předávají ve formě, která splňuje požadavky stanovené v příloze IV.

Článek 6

Kvalita statistických informací

1. Aniž jsou dotčeny úkoly ECB provádět sledování uvedené v příloze V, národní centrální banky, případně ve spolupráci s příslušnými orgány jinými než národní centrální banky, jak je uvedeno v článku 4, zajistí sledování a hodnocení kvality statistických informací předávaných ECB. ECB podobným způsobem hodnotí údaje týkající se platební bilance, statistiky investiční pozice vůči zahraničí a devizových rezerv eurozóny. Hodnocení se provádí včas. Výkonná rada ECB podává Radě guvernérů každoročně zprávu o kvalitě údajů.

2. Hodnocení kvality údajů o transakcích a pozicích portfoliových investic, jakož i o souvisejících výnosech závisí na dostatečném pokrytí informací o cenných papírech v Centralizované databázi cenných papírů. ECB, jakožto správce Centralizované databáze cenných papírů, bude od června 2006 sledovat, zda pokrytí informací o cenných papírech postačuje k tomu, aby národní centrální banky, případně jiné příslušné orgány, byly schopny zcela splnit standardy kvality uvedené v těchto obecných zásadách.

3. V případě poskytování údajů o transakcích a pozicích ohledně aktiv portfoliových investic do cenných papírů eurozóny, jež jsou členěny podle sektoru emitenta, který je rezidentem eurozóny, je dovoleno použít odhady, a to až do doby, kdy se systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích podle jednotlivých cenných papírů stanou povinnými.

4. V případě poskytování údajů o měně emise u údajů o portfoliových investicích se dovoluje použít odhady, a to až do doby, kdy se systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích podle jednotlivých cenných papírů stanou povinnými.

5. Sledování kvality statistických informací prováděné ECB může zahrnovat přezkoumání revizí provedených u těchto údajů: za prvé, aby se zahrnulo poslední hodnocení statistických informací, a zlepšila se tak jejich kvalita, a za druhé, aby byl co nejvíce zajištěn soulad odpovídajících položek platební bilance pro každou z různých periodicit.

Článek 7

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh těchto obecných zásad za předpokladu, že takové změny nepovedou ke změně základního koncepčního rámce, ani nepříznivě neovlivní vykazovací zatížení zpravodajských jednotek v členských státech.

Článek 8

Zrušení

Obecné zásady ECB/2003/7 se zrušují.

Článek 9

Vstup v platnost

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dnem 1. září 2004.

Článek 10

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám zúčastněných členských států.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. července 2004. Za Radu guvernérů ECB Jean-Claude TRICHET prezident ECB

(1) Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

(2) Úř. věst. C 292, 30.11.2004.

(3) Úř. věst. L 131, 28.5.2003, s. 20.

PŘÍLOHA I Statistické požadavky Evropské centrální banky 1. Statistika platební bilance Evropská centrální banka (ECB) vyžaduje statistiky platební bilance s dvojí periodicitou: měsíčně a čtvrtletně za příslušná referenční kalendářní období. Roční údaje se sestavují sečtením čtvrtletních údajů vykazovaných členskými státy za příslušný rok. Statistiky platební bilance by měly být v nejvyšší možné míře v souladu s dalšími statistikami, které slouží k provádění měnové politiky. 1.1. Měsíční statistika platební bilance Cíl Cílem měsíční platební bilance eurozóny je ukázat hlavní skutečnosti ovlivňující měnové podmínky a devizové trhy (viz tabulka 1 přílohy II). Požadavky Je nezbytné, aby údaje byly použitelné pro výpočet platební bilance eurozóny. Vzhledem ke krátké lhůtě pro poskytování údajů o měsíční platební bilanci, vysokému stupni jejich agregace a jejich použití pro účely měnové politiky a devizových operací povoluje ECB, pokud je to nevyhnutelné, určitou odchylku od mezinárodních standardů (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Vykazování na úplné akruální nebo transakční bázi se nevyžaduje. Po dohodě s ECB mohou národní centrální banky poskytovat údaje týkající se běžného a finančního účtu na základě vypořádání. Pokud je to nezbytné ke splnění lhůty, přijme ECB odhady nebo předběžné údaje. Požadavkem pro každou obecnou kategorii transakcí jsou aktiva a pasiva (nebo příjmy a výdaje u položek běžného účtu). Obecně je proto třeba, aby národní centrální banky při vnějších transakcích rozlišovaly mezi transakcemi s rezidenty z jiných členských států eurozóny a transakcemi mimo eurozónu. Národní centrální banky toto provádějí důsledně. Pokud dojde ke změně v členství v eurozóně, jsou národní centrální banky povinny provést změnu v definici složení zemí eurozóny ode dne, kdy změna členství nabude účinnosti. Národní centrální banky eurozóny v původním složení a nového zúčastněného členského státu dodají nejlepší odhady historických údajů pokrývajících rozšířenou eurozónu. Aby bylo za eurozónu možné provádět smysluplnou měsíční agregaci údajů v oblasti portfoliových investic, je třeba rozlišovat transakce s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny od transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro výnos z portfoliových investic. S ohledem na sestavování měnového vyjádření platební bilance jsou národní centrální banky povinny předkládat údaje členěné podle institucionálního sektoru. Pro měsíční platební bilanci je sektorové členění následující: — u přímých investic: i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a ii) ostatní sektory, — aktiva portfoliových investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) a iii) instituce jiné než měnové finanční instituce, — u ostatních investic: i) měnové orgány; ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank); iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory. S cílem sestavovat sektorové členění platební bilance, a tím umožnit sestavování měnového vyjádření, budou národní centrální banky ode dne stanoveného v tabulce 13 přílohy II těchto obecných zásad povinny poskytovat údaje o čistých transakcích týkajících se portfoliových investic do cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny, členěných podle institucionálního sektoru emitenta. Kromě toho se u pasiv portfoliových investic zahrne členění podle institucionálního sektoru tuzemského emitenta. Statistiky čistých transakcí týkajících se portfoliových investic eurozóny se na straně pasiv v členění podle sektoru sestavují konsolidací čistých celkových národních pasiv příslušných sektorů a odpovídajících čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Od března 2008 (pro transakce týkající se ledna 2008) shromažďují národní centrální banky (a případně ostatní příslušné vnitrostátní orgány) údaje o portfoliových investicích podle jednoho z modelů uvedených v tabulce obsažené v příloze VI. 1.2. Čtvrtletní statistika platební bilance Cíl Cílem čtvrtletní platební bilance eurozóny je poskytnout podrobnější informace, které umožní další analýzu vnějších transakcí. Tyto statistiky významně přispějí k sestavování sektorových a finančních účtů eurozóny a ke společnému zveřejňování platební bilance Evropské unie a eurozóny ve spolupráci s Komisí Evropských společenství (Eurostat). Požadavky Čtvrtletní statistiky platební bilance co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). Požadované členění čtvrtletních statistik platební bilance je uvedeno v tabulce 2 přílohy II. Harmonizované pojmy a definice používané v kapitálových a finančních účtech jsou uvedeny v příloze III. Členění čtvrtletního běžného účtu je podobné členění vyžadovanému u měsíčních údajů. U výnosů je však nezbytné, aby čtvrtletní údaje byly členěny podrobněji. V případě položky „ostatní investice“ na finančním účtu se ECB řídí požadavky pátého vydání Manuálu platební bilance (BPM5) vypracovaného Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Rozdíl spočívá ve způsobu členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je však slučitelné s členěním podle Manuálu platební bilance (BPM5), v němž má přednost členění podle nástrojů. Stejně jako v pojetí Manuálu platební bilance (BPM5) jsou hotovost a vklady odlišeny od úvěrů a ostatních investic. Národní centrální banky jsou povinny ve svých čtvrtletních statistikách platební bilance rozlišovat mezi transakcemi se zúčastněnými členskými státy a všemi ostatními vnějšími transakcemi. Stejně jako u měsíčních údajů se i u čtvrtletních údajů v oblasti portfoliových investic vyžaduje rozlišování mezi transakcemi s cennými papíry vydanými rezidenty eurozóny a transakcemi s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně aktiv se statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny sestavují agregací vykázaných čistých transakcí s cennými papíry vydanými nerezidenty eurozóny. Na straně pasiv se čisté transakce u portfoliových investic eurozóny sestavují konsolidací čistých transakcí týkajících se celkových národních pasiv a čistých transakcí s cennými papíry vydanými a nakoupenými rezidenty eurozóny. Obdobná zpravodajská povinnost a metoda sestavování agregovaných údajů se použije pro výnos z portfoliových investic. U přímých investic jsou národní centrální banky povinny čtvrtletně předkládat sektorové členění „měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) / instituce jiné než měnové finanční instituce“. V případě „aktiv portfoliových investic“ a u „ostatních investic“ odpovídá členění výkazů podle institucionálních sektorů standardním položkám MMF, které zahrnují i) měnové orgány, ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank), iii) vládní instituce a iv) ostatní sektory. Pro sestavování statistiky čistých transakcí u portfoliových investic eurozóny na straně pasiv podle sektoru emitentů, kteří jsou rezidenty eurozóny, jsou požadavky na čtvrtletní údaje podobné požadavkům na měsíční platební bilanci. U platební bilance eurozóny se údaje o investičních výnosech na akruální bázi požadují čtvrtletně. V souladu se Systémem národních účtů doporučuje Manuál platební bilance (BPM5), aby úroky byly zaznamenávány na akruální bázi. Tento požadavek se týká běžného účtu (investiční výnosy), jakož i finančního účtu. 2. Výkaz devizových rezerv Cíl Výkaz devizových rezerv je měsíční výkaz rezervních aktiv, ostatních devizových aktiv a závazků spojených s rezervami v držení národních centrálních bank a ECB podle společného výkazu MMF a Banky pro mezinárodní platby pro „devizové rezervy a devizovou likviditu“. Tyto informace doplňují údaje o rezervních aktivech, které jsou obsaženy ve statistikách platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí. Požadavky Rezervní aktiva eurozóny jsou vysoce likvidní, obchodovatelné a bonitní pohledávky, které má ECB („sdružené rezervy“) a národní centrální banky („nesdružená rezervní aktiva“) vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na cizí měny (tj. na jiné měny než euro), a současně zlato, rezervní pozice u MMF a držba zvláštních práv čerpání. Mohou zahrnovat pozice ve finančních derivátech. Rezervní aktiva se sestavují v hrubých hodnotách bez očištění o závazky spojené s rezervami. Členění údajů požadovaných od národních centrálních bank je uvedeno v oddílu I.A tabulky 3 přílohy II. Aktiva Eurosystému znějící na cizí měny, která nesplňují tuto definici, tedy i) pohledávky vůči rezidentům eurozóny a ii) pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, které nesplňují kritéria likvidity, obchodovatelnosti a bonity, se ve výkazu devizových rezerv zahrnují do položky „ostatní devizová aktiva“ (oddíl I.B tabulky 3 přílohy II). Pohledávky v eurech vůči nerezidentům a zůstatky v cizí měně v držení vládních institucí zúčastněných členských států se nepovažují za rezervní aktiva; pokud představují pohledávky vůči nerezidentům eurozóny, zaznamenávají se tyto částky jako „ostatní investice“. Kromě toho se informace o předurčených a eventuálních krátkodobých čistých závazcích v rámci Eurosystému, které jsou spojeny s rezervními aktivy a ostatními devizovými aktivy Eurosystému, tzv. „závazcích spojených s rezervami“, vykazují podle oddílů II až IV tabulky 3 přílohy II. 3. Statistika investiční pozice vůči zahraničí Cíl Investiční pozice vůči zahraničí je výkaz vnějších aktiv a pasiv eurozóny jakožto celku pro účely analýzy měnové politiky a devizového trhu. Přispívá zejména k hodnocení vnější zranitelnosti členských států a ke sledování toho, jak se mění držba likvidních aktiv v zahraničí ze strany sektoru držby peněz. Tyto statistické informace jsou klíčem k sestavování účtu zbytku světa ve čtvrtletních finančních účtech eurozóny a mohou rovněž pomoci při sestavování toků platební bilance. Požadavky ECB vyžaduje statistiku investiční pozice vůči zahraničí čtvrtletně a ročně, a to při zohlednění stavů ke konci období. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí co nejvíce odpovídají mezinárodním standardům (viz čl. 2 odst. 3 těchto obecných zásad). ECB sestavuje investiční pozici vůči zahraničí za eurozónu jako celek. Členění investiční pozice eurozóny vůči zahraničí je uvedeno v tabulce 4 přílohy II. Investiční pozice vůči zahraničí zachycuje finanční stavy ke konci referenčního období v cenách ke konci období. Změny hodnoty stavů mohou být způsobeny následujícími faktory. Za prvé, část změny hodnoty v průběhu referenčního období bude způsobena finančními transakcemi, které se uskutečnily a byly zaznamenány v platební bilanci. Za druhé, část změn v pozicích na začátku a na konci příslušného období bude způsobena změnami cen vykázaných finančních aktiv a pasiv. Za třetí, pokud stavy znějí na jiné měny než na zúčtovací jednotku používanou pro investiční pozici vůči zahraničí, budou hodnoty ovlivněny též změnami směnných kurzů vůči jiným měnám. Jakékoli další změny, které nejsou způsobeny výše uvedenými faktory, budou považovány za důsledek „ostatních úprav“. Řádné srovnání finančních toků a stavů eurozóny vyžaduje, aby se rozlišovaly změny hodnot v důsledku cenových rozdílů, kurzových rozdílů a ostatních úprav. Pokrytí investiční pozice vůči zahraničí by se mělo co nejvíce podobat pokrytí toků čtvrtletní platební bilance. Pojetí, definice a členění jsou v souladu s pojetím, definicemi a členěním, které se používají pro toky čtvrtletní platební bilance. Údaje o investiční pozici vůči zahraničí by měly být v co nejširší míře v souladu s ostatními statistikami, jako např. měnovou a bankovní statistikou, finančními účty a národními účty. Stejně jako u měsíčních a čtvrtletních platebních bilancí jsou národní centrální banky povinny ve svých statistikách investiční pozice vůči zahraničí rozlišovat mezi pozicemi vůči zúčastněným členským států a všemi ostatními vnějšími pozicemi. Na účtech portfoliových investic se vyžaduje rozlišení mezi držbou cenných papírů vydaných rezidenty eurozóny a cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých aktiv portfoliových investic eurozóny se sestavuje agregací vykázaných čistých aktiv v podobě cenných papírů vydaných nerezidenty eurozóny. Statistika čistých pasiv portfoliových investic eurozóny se získá konsolidací celkových čistých národních pasiv a čistých pozic v podobě držby cenných papírů vydaných a nakoupených rezidenty eurozóny. Národní centrální banky jsou povinny předkládat čtvrtletní a roční údaje o pozicích podle stejného sektorového členění pro „přímé investice“, „aktiva portfoliových investic“ a „ostatní investice“, jako v případě toků čtvrtletní platební bilance. Pro účely sestavování sektorového členění čistých pasiv eurozóny u portfoliových investic ze strany ECB jsou povinnosti ukládané národním centrálním bankám, pokud jde o údaje o investiční pozici vůči zahraničí, s výhradou čl. 2 odst. 6 těchto obecných zásad stejné jako v případě toků platební bilance. Aktiva a pasiva portfoliových investic se v rámci investiční pozice vůči zahraničí sestavují výhradně ze stavových údajů. Od konce března 2008 shromažďují národní centrální banky (a případně jiné příslušné vnitrostátní statistické orgány) alespoň čtvrtletní stavy aktiv a pasiv portfoliových investic podle jednotlivých cenných papírů podle jednoho z modelů uvedených v tabulce v příloze VI.

PŘÍLOHA II POŽADOVANÁ ČLENĚNÍ TABULKA 1 Měsíční národní příspěvky k platební bilanci eurozóny (1) Příjmy Výdaje Saldo I. Běžný účet Obchodní bilance vnější vnější vnější Bilance služeb vnější vnější vnější Bilance výnosů Náhrady zaměstnancům vnější vnější vnějš Investiční výnosy — přímé investice vnější vnější vnější — portfoliové investice vnější národni — ostatní investice vnější vnější vnější běžné převody vnější vnější vnější II. Kapitálový účet vnější vnější vnější Čistá aktiva Čistá pasiva Saldo III. Finanční účet Přímé investice vnější v zahraničí vnější — základní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější zahraniční v tuzemsku vnější — základní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější Portfoliové investice (2) vnější/vnitřní národní Majetkové cenné papíry a účasti vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iii) instituce jiné než měnové finanční instituce vnější/vnitřní národní Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iii) instituce jiné než měnové finanční instituce vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iii) instituce jiné než měnové finanční instituce vnější/vnitřní národní Finanční deriváty národní Ostatní investice vnější vnější vnější Měnové orgány vnější vnější Vládní instituce vnější vnější z toho: hotovost a vklady vnější měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější — dlouhodobé vnější vnější — krátkodobé vnější vnější ostatní sektory vnější vnější z toho: hotovost a vklady vnější Rezervní aktiva vnější TABULKA 2 Čtvrtletní národní příspěvky k platební bilanci eurozóny (3) Příjmy Výdaje Saldo I. Běžný účet Obchodní bilance vnější vnější vnější Bilance služeb vnější vnější vnější Bilance výnosů Náhrady zaměstnancům vnější vnější vnější Investiční výnosy — přímé investice vnější vnější vnější — výnosy z majetkových účastí vnější vnější vnější — výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) vnější vnější vnější — portfoliové investice vnější národní — výnosy z majetkových účastí (dividendy) vnější národní — výnosy z dluhových cenných papírů (úroky) vnější národní dluhopisy a směnky vnější národní nástroje peněžního trhu vnější národní — ostatní investice vnější vnější vnější Běžné převody vnější vnější vnější II. Kapitálový účet vnější vnější vnější Čistá aktiva Čistá pasiva Saldo III. Finanční účet Přímé investice vnější v zahraničí vnější — základní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější zahraniční v tuzemsku vnější — základní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější Portfoliové investice (4) vnější/vnitřní národní Majetkové cenné papíry a účasti vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) vládní instituce vnější/vnitřní — iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní Finanční deriváty národní i) měnové orgány národní ii) vládní instituce národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) národní iv) ostatní sektory národní Ostatní investice vnější vnější vnější i) měnové orgány vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější ii) vládní instituce vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iv) ostatní sektory vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější Rezervní aktiva vnější Měnové zlato vnější Zvláštní práva čerpání vnější Rezervní pozice u Mezinárodního měnového fondu (MMF) vnější Devizy vnější — hotovost a vklady vnější — u měnových orgánů vnější — u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) vnější — cenné papíry vnější — majetkové účasti vnější — dluhopisy a směnky vnější — nástroje peněžního trhu vnější — finanční deriváty vnější Ostatní pohledávky vnější TABULKA 3 Měsíční devizové rezervy Eurosystému; závazky eurozóny spojené s rezervami I. Oficiální rezervní aktiva a ostatní devizová aktiva (přibližná tržní hodnota) A. Oficiální rezervní aktiva 1. Devizové rezervy (ve směnitelných cizích měnách) a) cenné papíry, z toho: — emitent má ústředí v eurozóně b) celková hotovost a vklady i) v jiných národních centrálních bankách, Bance pro mezinárodní platby a MMF ii) v bankách, jejichž ústředí se nachází v eurozóně, ale které jsou umístěny v zahraničí iii) v bankách, jejichž ústředí se nachází mimo eurozónu a které jsou umístěny mimo eurozónu 2. Rezervní pozice u MMF 3. Zvláštní práva čerpání 4. Zlato (včetně zlatých depozit a zlata ze swapových operací) 5. Ostatní rezervní aktiva a) finanční deriváty b) úvěry nebankovním subjektům – nerezidentům c) ostatní B. Ostatní devizová aktiva a) cenné papíry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv b) vklady nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv c) úvěry nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv d) finanční deriváty nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv e) zlato nezahrnuté do oficiálních rezervních aktiv f) ostatní II. Předurčené krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota) Členění podle splatnosti (případně zbytkové splatnosti) Celkem do 1 měsíce od 1 měsíce do 3 měsíců od 3 měsíců do 1 roku 1. Úvěry, cenné papíry a vklady v cizí měně — odliv (–) jistina úroky — příliv (+) jistina úroky 2. Celková krátká a dlouhá pozice z devizových operací typu forward a futures proti tuzemské měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů) a) krátké pozice (–) b) dlouhé pozice (+) 3. Ostatní (uveďte) — odliv související s repo operacemi (–) — příliv související s reverzními repo operacemi (+) — obchodní úvěry (–) — obchodní úvěry (+) — ostatní závazky (–) — ostatní pohledávky (+) III. Potenciální krátkodobé čisté závazky váznoucí na devizových aktivech (nominální hodnota) Členění podle splatnosti (případně zbytkové splatnosti) Celkem do 1 měsíce od 1 měsíce do 3 měsíců od 3 měsíců do 1 roku 1. Podmíněné závazky v cizí měně a) záruky za dluh splatný do 1 roku b) ostatní podmíněné závazky 2. Cenné papíry znějící na cizí měnu s integrovanými opcemi, které umožňují investorovi předčasné splacení („puttable bonds“) 3.1. Nečerpané, nepodmíněné úvěrové linky poskytnuté: a) ostatními vnitrostátními měnovými orgány, Bankou pro mezinárodní platby (BIS), MMF a ostatními mezinárodními organizacemi — ostatní vnitrostátní měnové orgány (+) — BIS (+) — MMF (+) b) bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (+) c) bankami a ostatními finančními institucemi, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (+) 3.2. Nečerpané, nepodmíněné úvěrové linky poskytnuté: a) ostatním vnitrostátním měnovým orgánům, BIS, MMF a ostatním mezinárodním organizacím — ostatní vnitrostátní měnové orgány (–) — BIS (–) — MMF (–) b) bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází ve vykazující zemi (–) c) bankám a ostatním finančním institucím, jejichž ústředí se nachází mimo vykazující zemi (–) 4. Celkové krátké a dlouhé pozice z opčních obchodů v cizích měnách vůči tuzemské měně a) krátké pozice i) nakoupené prodejní opce ii) vypsané kupní opce b) dlouhé pozice i) nakoupené kupní opce ii) vypsané prodejní opce Doplňková položka: opce, které jsou „in-the-money“ 1. v běžných směnných kurzech a) krátká pozice b) dlouhá pozice 2. + 5 % (depreciace o 5 %) a) krátká pozice b) dlouhá pozice 3. – 5 % (apreciace o 5 %) a) krátká pozice b) dlouhá pozice 4. + 10 % (depreciace o 10 %) a) krátká pozice b) dlouhá pozice 5. – 10 % (apreciace o 10 %) a) krátká pozice b) dlouhá pozice 6. ostatní (uveďte) a) krátká pozice b) dlouhá pozice IV. Doplňkové položky 1. Položky, které se vykazují se standardní periodicitou a ve standardních lhůtách: a) krátkodobý dluh v tuzemské měně indexovaný devizovým kurzem; b) finanční nástroje znějící na cizí měnu a s vypořádáním jiným způsobem (např. v tuzemské měně): — nedodatelné forwardy: i) krátké pozice, ii) dlouhé pozice,; — ostatní nástroje; c) zastavená aktiva: — zahrnutá do rezervních aktiv, — zahrnutá do ostatních devizových aktiv; d) zapůjčené cenné papíry a cenné papíry v repo operaci: — zapůjčené nebo v repo operaci, které jsou zahrnuty v oddílu I, — zapůjčené nebo v repo operaci, které nejsou zahrnuty v oddílu I, — vypůjčené nebo nabyté, které jsou zahrnuty v oddílu I, — vypůjčené nebo nabyté, které nejsou zahrnuty v oddílu I; e) pohledávky z finančních derivátů (čistá hodnota, v tržních cenách): — forwardy, — futures, — swapy, — opce, — ostatní; f) deriváty (forwardové transakce, futures nebo opční smlouvy) se zbytkovou splatností delší než jeden rok, které podléhají výzvám k dodatkové úhradě („margin calls“): — celkové krátké a dlouhé pozice z devizových forwardů a futures proti tuzemské měně (včetně forwardové komponenty měnových swapů): i) krátké pozice, ii) dlouhé pozice, — celkové krátké a dlouhé pozice z opcí v cizích měnách vůči tuzemské měně: i) krátké pozice: — nakoupené prodejní opce, — vypsané kupní opce, ii) dlouhé pozice: — nakoupené kupní opce, — vypsané prodejní opce. 2. Položky, které se uvádějí méně často (např. jednou za rok): a) měnová struktura rezerv (podle skupin měn): — měny zahrnuté v koši zvláštních práv čerpání, — měny nezahrnuté v koši zvláštních práv čerpání. TABULKA 4 Čtvrtletní národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí (5) Aktiva Pasiva Saldo I. Přímé investice vnější v zahraničí vnější — základní kapitál a reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější zahraniční v tuzemsku vnější — základní kapitál a reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější II. Portfoliové investice (6) Majetkové cenné papíry a účasti vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) vládní instituce vnější/vnitřní — iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní III. Finanční deriváty vnější vnější vnější i) měnové orgány vnější vnější vnější ii) vládní instituce vnější vnější vnější iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější vnější iv) ostatní sektory vnější vnější vnější IV. Ostatní investice vnější vnější vnější i) měnové orgány vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější ii) vládní instituce vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iv) ostatní sektory vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější V. Rezervní aktiva vnější Měnové zlato vnější Zvláštní práva čerpání vnější Rezervní pozice u MMF vnější Devizy vnější — hotovost a vklady vnější — u měnových orgánů vnější — u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) vnější — cenné papíry vnější — majetkové účasti vnější — dluhopisy a směnky vnější — nástroje peněžního trhu vnější — finanční deriváty vnější Ostatní pohledávky vnější TABULKA 5 Roční národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí (7) Aktiva Pasiva Saldo I. Přímé investice vnější v zahraničí vnější — základní kapitál a reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější z toho: stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež jsou kótovány na burze (tržní hodnoty) vnější stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež nejsou kótovány na burze (účetní hodnoty) vnější Doplňková položka: stav majetkových účastí v zahraničních společnostech, jež jsou kótovány na burze (účetní hodnoty) vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější zahraniční v tuzemsku vnější — základní kapitál a reinvestovaný zisk vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory vnější z toho: stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež jsou kótovány na burze (tržní hodnoty) vnější stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež nejsou kótovány na burze (účetní hodnoty) vnější Doplňková položka: stav majetkových účastí ve společnostech v eurozóně, jež jsou kótovány na burze (účetní hodnoty) vnější — ostatní kapitál vnější i) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější ii) ostatní sektory extra II. Portfoliové investice (8) Majetkové cenné papíry a účasti vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní — ii) vládní instituce vnější/vnitřní — iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní i) měnové orgány vnější/vnitřní národní ii) vládní instituce vnější/vnitřní národní iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější/vnitřní národní iv) ostatní sektory vnější/vnitřní národní III. Finanční deriváty vnější vnější vnější i) měnové orgány vnější vnější vnější ii) vládní instituce vnější vnější vnější iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější vnější iv) ostatní sektory vnější vnější vnější IV. Ostatní investice vnější vnější vnější i) měnové orgány vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější ii) vládní instituce vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější iv) ostatní sektory vnější vnější — obchodní úvěry vnější vnější — úvěry/hotovost a vklady vnější vnější — úvěry vnější — hotovost a vklady vnější — ostatní aktiva/pasiva vnější vnější V. Rezervní aktiva vnější Měnové zlato vnější Zvláštní práva čerpání vnější Rezervní pozice u MMF vnější Devizy vnější — hotovost a vklady vnější — u měnových orgánů vnější — u měnových finančních institucí (kromě centrálních bank) vnější — cenné papíry vnější — majetkové účasti vnější — dluhopisy a směnky vnější — nástroje peněžního trhu vnější — finanční deriváty vnější Ostatní pohledávky vnější TABULKA 6 Statistika dluhových cenných papírů pro analýzu mezinárodní úlohy eura jako investiční měny (9) Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku Aktiva Pasiva Euro Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní Pozice ke konci června/ke konci prosince Aktiva Pasiva Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní

Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku Aktiva Pasiva Americký dolar Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní Pozice ke konci června/ke konci prosince Aktiva Pasiva Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní

Transakce v prvních/posledních šesti měsících roku Aktiva Pasiva Jiné měny Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní Pozice ke konci června/ke konci prosince Aktiva Pasiva Dluhové cenné papíry vnější/vnitřní národní — dluhopisy a směnky vnější/vnitřní národní — nástroje peněžního trhu vnější/vnitřní národní TABULKA 7 Čtvrtletní národní příspěvky k platební bilanci eurozóny s geografickým členěním (10) Příjmy Výdaje Saldo I. Běžný účet Obchodní bilance Krok 3 Krok 3 Krok 3 Bilance služeb Krok 3 Krok 3 Krok 3 Bilance výnosů Náhrady zaměstnancům Krok 3 Krok 3 Krok 3 Investiční výnosy — přímé investice Krok 3 Krok 3 Krok 3 — portfoliové investice Krok 3 — ostatní investice Krok 3 Krok 3 Krok 3 Běžné převody Krok 3 Krok 3 Krok 3 II. Kapitálový účet Krok 3 Krok 3 Krok 3 Čistá aktiva Čistá pasiva Saldo III. Finanční účet Přímé investice Krok 3 v zahraničí Krok 3 — základní kapitál Krok 3 — reinvestovaný zisk Krok 3 — ostatní kapitál Krok 3 zahraniční v tuzemsku Krok 3 — základní kapitál Krok 3 — reinvestovaný zisk Krok 3 — ostatní kapitál Krok 3 Portfoliové investice Krok 3 Majetkové cenné papíry a účasti Krok 3 Dluhové cenné papíry Krok 3 — dluhopisy a směnky Krok 3 — nástroje peněžního trhu Krok 3 Finanční deriváty Ostatní investice Krok 3 Krok 3 Krok 3 i) měnové orgány Krok 3 Krok 3 ii) vládní instituce Krok 3 Krok 3 — obchodní úvěry Krok 3 Krok 3 — úvěry/hotovost a vklady Krok 3 Krok 3 — úvěry Krok 3 — hotovost a vklady Krok 3 — ostatní aktiva/pasiva Krok 3 Krok 3 iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) Krok 3 Krok 3 iv) ostatní sektory Krok 3 Krok 3 — obchodní úvěry Krok 3 Krok 3 — úvěry/hotovost a vklady Krok 3 Krok 3 — úvěry Krok 3 — hotovost a vklady Krok 3 — ostatní aktiva/pasiva Krok 3 Krok 3 Rezervní aktiva TABULKA 8 Roční národní příspěvky k investiční pozici eurozóny vůči zahraničí s geografickým členěním (11) Aktiva Pasiva Saldo I. Přímé investice v zahraničí Krok 3 — základní kapitál a reinvestovaný zisk Krok 3 — ostatní kapitál Krok 3 zahraniční v tuzemsku Krok 3 — základní kapitál a reinvestovaný zisk Krok 3 — ostatní kapitál Krok 3 II. Portfoliové investice Majetkové cenné papíry a účasti Krok 3 Dluhové cenné papíry Krok 3 — dluhopisy a směnky Krok 3 — nástroje peněžního trhu Krok 3 III. Finanční deriváty IV. Ostatní investice Krok 3 Krok 3 Krok 3 i) měnové orgány Krok 3 Krok 3 ii) vládní instituce Krok 3 Krok 3 — obchodní úvěry Krok 3 — úvěry/hotovost a vklady Krok 3 — úvěry Krok 3 — hotovost a vklady Krok 3 — ostatní aktiva/pasiva Krok 3 Krok 3 iii) měnové finanční instituce (kromě centrálních bank) Krok 3 Krok 3 iv) ostatní sektory Krok 3 Krok 3 — obchodní úvěry Krok 3 — úvěry/hotovost a vklady Krok 3 — úvěry Krok 3 — hotovost a vklady Krok 3 — ostatní aktiva/pasiva Krok 3 V. Rezervní aktiva TABULKA 9 Geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí — Dánsko — Švédsko — Spojené království — orgány EU (12) — ostatní členské státy EU (tj. Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko) (13) — Švýcarsko — Kanada — Spojené státy americké — Japonsko — extrateritoriální finanční střediska (14) — mezinárodní organizace s výjimkou orgánů EU (15) — zbytek (16) TABULKA 10 Území, která jsou součástí členských států eurozóny, nebo země přidružené k těmto státům Území, která jsou součástí eurozóny: — Helgoland: Německo, — Kanárské ostrovy, Ceuta a Melilla: Španělsko, — Monako, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre a Miquelon, Mayotte: Francie, — Madeira, Azory: Portugalsko, — Ålandské ostrovy: Finsko. Přidružená území členských států eurozóny, která se zahrnují do kategorie „zbytek světa:“ — Büsingen (nikoli Německo), — Andora (ani Španělsko, ani Francie), — Nizozemské Antily a Aruba (nikoli Nizozemsko), — Francouzská Polynésie, Nová Kaledonie a ostrovy Wallis a Futuna (nikoli Francie), — San Marino a Vatikánský městský stát (nikoli Itálie). TABULKA 11 Seznam extrateritoriálních finančních středisek pro geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí ISO kódy Eurostat + OECD Extrateritoriální finanční střediska AD Andora AG Antigua a Barbuda AI Anquilla AN Nizozemské Antily BB Barbados BH Bahrajn BM Bermudy BS Bahamy BZ Belize CK Cookovy ostrovy DM Dominikánská republika GD Grenada GG Guernsey GI Gibraltar HK Hongkong IM Isle of Man JE Jersey JM Jamajka KN Svatý Kryštof a Nevis KY Kajmanské ostrovy LB Libanon LC Svatá Lucie LI Lichtenštejnsko LR Libérie MH Marshallovy ostrovy MS Montserrat MV Maledivy NR Nauru NU Niue PA Panama PH Filipíny SG Singapur TC Ostrovy Turks a Caicos VC Svatý Vincenc a Grenadiny VG Britské Panenské ostrovy VI Panenské ostrovy USA VU Vanuatu WS Samoa TABULKA 12 Seznam mezinárodních organizací (17) pro geografické členění používané ECB pro toky čtvrtletní platební bilance a pro údaje roční investiční pozice vůči zahraničí 1. Orgány Evropské unie 1.1. Hlavní orgány, instituce a subjekty Evropské unie (kromě ECB) EIB (Evropská investiční banka) EK (Evropská komise) EDF (Evropský rozvojový fond) EIF (Evropský investiční fond) 1.2. Ostatní orgány, instituce a subjekty Evropské unie financované ze souhrnného rozpočtu Evropský parlament Rada Evropské unie Soudní dvůr Účetní dvůr Hospodářský a sociální výbor Výbor regionů Ostatní orgány, instituce a subjekty Evropské unie 2. Mezinárodní organizace 2.1. Mezinárodní měnové organizace MMF (Mezinárodní měnový fond) BIS (Banka pro mezinárodní platby) 2.2. Jiné mezinárodní organizace než měnové 2.2.1. Hlavní organizace Spojených národů WTO – World Trade Organisation (Světová obchodní organizace) IBRD – International Bank for Reconstruction and Development (Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj) IDA – International Development Association (Mezinárodní sdružení pro rozvoj) 2.2.2. Ostatní organizace Spojených národů UNESCO – United National Educational, Scientific and Cultural Organisation (Organizace Spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu) FAO – Food and Agriculture Organisation (Organizace pro výživu a zemědělství) WHO – World Health Organisation (Světová zdravotnická organizace) IFAD – International Fund for Agricultural Development (Mezinárodní fond pro zemědelský rozvoj) IFC – International Finance Corporation (Mezinárodní finanční korporace) MIGA – Multilateral Investment Guarantee Agency (Mnohostranná agentura pro poskytování investičních záruk) UNICEF – United Nations Childrens‘ Fund (Dětský fond Organizace spojených národů) UNHCR – United Nations High Commissioner for Refugees (Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky) UNRWA – United Nations Relief and Works Agency for Palestine (Agentura Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch Palestiny) IAEA – International Atomic Energy Agency (Mezinárodní agentura pro atomovou energii) ILO – International Labour Organisation (Mezinárodní organizace práce) ITU – International Telecommunication Union (Mezinárodní telekomunikační unie) 2.2.3. Ostatní důležité mezinárodní instituce, orgány a subjekty (kromě ECB) OECD – Organisation for Economic Co-operation and Development (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj) IADB – Inter-American Development Bank (Meziamerická rozvojová banka) AfDB – African Development Bank (Africká rozvojová banka) AsDB – Asian Development Bank (Asijská rozvojová banka) EBRD – European Bank for Reconstruction and Development (Evropská banka pro obnovu a rozvoj) IIC – Inter-American Investment Corporation (Korporace pro meziamerické investice) NIB – Nordic Investment Bank (Severská investiční banka) IBEC – International Bank for Economic Co-operation (Mezinárodní banka pro hospodářskou spolupráci) IIB – International Investment Bank (Mezinárodní investiční banka) CDB – Caribbean Development Bank (Karibská rozvojová banka) AMF – Arab Monetary Fund (Arabský měnový fond) BADEA – Banque arabe pour le développement économique en Afrique (Arabská banka pro hospodářský rozvoj v Africe) CASDB – Central African States Development Bank (Banka pro rozvoj středoafrických států) African Development Fund (Africký rozvojový fond) Asian Development Fund (Asijský rozvojový fond) Fonds spécial unifié de développement CABEI – Central American Bank for Economic Integration (Středoamerická banka pro hospodářskou integraci) ADC – Andean Development Corporation (Andská rozvojová korporace) 2.2.4. Ostatní mezinárodní organizace NATO – North Atlantic Treaty Organisation (Organizace Severoatlantické smlouvy) Rada Evropy ICRC – International Committee of the Red Cross (Mezinárodní výbor Červeného kříže) ESA – European Space Agency (Evropská vesmírná agentura) EPO – European Patent Office (Evropský patentový úřad) EUROCONTROL – European Organisation for the Safety of Air Navigation (Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu) EUTELSAT – European Telecommunications Satellite Organisation (Evropská organizace pro telekomunikační družice) INTELSAT – International Telecommunications Satellite Organisation (Mezinárodní organizace pro telekomunikační družice) EBU/UER – European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision (Evropská vysílací unie) EUMETSAT – European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites (Evropská organizace pro využívání meteorologických družic) ESO – European Southern Observatory (Evropská jižní observatoř) ECMWF – European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí) EMBL – European Molecular Biology Laboratory (Evropská laboratoř pro molekulární biologii) CERN – European Organisation for Nuclear Research (Evropská organizace pro jaderný výzkum) IOM – International Organisation for Migration (Mezinárodní organizace pro migraci) TABULKA 13 SOUHRN POVINNOSTÍ A LHŮT Položka První referenční období První přenos /lhůta Příslušná ustanovení obecných zásad Geografické členění (kromě nástrojů ostatních investic) čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III Čtvrtletní platební bilance 1. čtvrtletí 2003 až 1. čtvrtletí 2004 konec června 2004 tabulka 7 přílohy II Roční investiční pozice vůči zahraničí 2002 a 2003 konec září 2004 tabulka 8 přílohy II Geografické členění nástrojů ostatních investic čl. 2 odst. 4, oddíl 2 přílohy III Čtvrtletní platební bilance 1. čtvrtletí 2004 až 2. čtvrtletí 2005 konec září 2005 tabulka 7 přílohy II Roční investiční pozice vůči zahraničí 2003 a 2004 konec září 2005 tabulka 8 přílohy II Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí 4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004 konec prosince 2004 čl. 3 odst. 4 Portfoliové investice podle jednotlivých cenných papírů Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí pozice 4. čtvrtletí 2007 konec března 2008 čl. 2 odst. 6 Roční investiční pozice vůči zahraničí 2007 konec září 2008 čl. 2 odst. 6 Aktiva (vnitřních) portfoliových investic členěná podle sektoru emitenta čl. 2 odst. 3 Měsíční platební bilance leden až duben 2006 červen 2006 tabulka 1 přílohy II Čtvrtletní platební bilance 1. čtvrtletí 2006 konec června 2006 tabulka 2 přílohy II Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí 4. čtvrtletí 2005 a 1. čtvrtletí 2006 konec června 2006 tabulky 4 až 5 přílohy II Roční investiční pozice vůči zahraničí 2005 konec září 2006 tabulky 4 až 5 přílohy II Dodatečná členění přímých zahraničních investic podle ocenění majetkových účastí oddíl 1.3 přílohy III Roční investiční pozice vůči zahraničí 2004 a 2005 konec září 2006 tabulka 5 přílohy II a tabulka 1 přílohy III Rozdělení na úvěry/vklady Měsíční platební bilance leden a únor 2004 duben 2004 tabulka 1 přílohy II Čtvrtletní platební bilance 1. čtvrtletí 2004 konec června 2004 tabulka 2 přílohy II Čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí 4. čtvrtletí 2003 až 3. čtvrtletí 2004 konec prosince 2004 tabulka 4 přílohy II Roční investiční pozice vůči zahraničí 2003 konec září 2004 tabulka 5 přílohy II Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v jiných měnách než euro) čl. 3 odst. 6 Transakce provedené v období šesti měsíců červenec až prosinec 2004 konec června 2005 tabulka 6 přílohy II Pozice ke konci června/ke konci prosince 2004 konec června 2005 tabulka 6 přílohy II Členění dluhových cenných papírů podle měn (v eurech/v amerických dolarech/v jiných měnách) čl. 3 odst. 6 Transakce provedené v období šesti měsíců červenec až prosinec 2007 konec června 2008 tabulka 6 přílohy II Pozice ke konci června/ke konci prosince 2007 konec června 2008 tabulka 6 přílohy II (1) „vnější“ označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) „vnitřní“ označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny „národní“ označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) (2) Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic. (3) „vnější“ označuje transakce s nerezidenty eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) „vnitřní“ označuje transakce mezi různými členskými státy eurozóny „národní“ označuje všechny přeshraniční transakce rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) (4) Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic. (5) „vnější“ označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů) „vnitřní“ označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny „národní“ označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) (6) Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic. (7) „vnější“ označuje pozice ve vztahu k nerezidentům eurozóny (u aktiv portfoliových investic se týká rezidentské příslušnosti emitentů) „vnitřní“ označuje pozice mezi různými členskými státy eurozóny „národní“ označuje všechny přeshraniční pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) (8) Členění podle sektoru se opírá o i) držitele v eurozóně, pokud jde o aktiva vnějších portfoliových investic eurozóny, a ii) emitenty v eurozóně, pokud jde o aktiva vnitřních portfoliových investic eurozóny a pasiva portfoliových investic. (9) „vnější“ označuje transakce/pozice týkající se nerezidentů eurozóny (u aktiv portfoliových investic a souvisejících výnosů se týká rezidentské příslušnosti emitentů) „vnitřní“ označuje transakce/pozice mezi různými členskými státy eurozóny „národní“ označuje všechny přeshraniční transakce/pozice rezidentů zúčastněného členského státu (používá se pouze pro pasiva na účtech portfoliových investic a čistý zůstatek účtů finančních derivátů) (10) Krok-3 odkazuje na geografické členění uvedené v tabulce 9. (11) Krok-3 odkazuje na geografické členění uvedené v tabulce 9. (12) Viz složení v tabulce 12. Členění podle jednotlivých orgánů se nevyžaduje (13) Členění podle jednotlivých členských států se nevyžaduje. (14) Povinné pouze pro finanční účet platební bilance, účty souvisejících výnosů a investiční pozici vůči zahraničí. Toky na běžném účtu (kromě výnosů) vůči extrateritoriálním finančním střediskům mohou být vykazovány odděleně nebo nerozlišeně v kategorii zbytkové položky. Viz složení v tabulce 11. Členění podle jednotlivých středisek se nevyžaduje. (15) Viz složení v tabulce 12. Členění podle jednotlivých organizací se nevyžaduje. (16) Vypočítává se jako zbytek (z celkového národního příspěvku k položce platební bilance eurozóny/investiční pozice eurozóny vůči zahraničí vylučuje částky odpovídající shora uvedeným protistranám). (17) Vychází z příručky pro platební bilanci („BoP vademecum“), kterou vytvořila Evropské komise (Eurostat).

PŘÍLOHA III Pojmy a definice používané ve statistice platební bilance, statistice investiční pozice vůči zahraničí a ve výkazu devizových rezerv Aby byla sestavována smysluplná agregovaná statistika eurozóny vůči zahraničí, byly pro oblast statistiky platební bilance (účet výnosů, kapitálový a finanční účet), statistiky investiční pozice vůči zahraničí a pro výkaz devizových rezerv vymezeny pojmy a definice. Tyto pojmy a definice jsou založeny na tzv. Prováděcím programu („Implementation Package“) (červenec 1996) a na dalších dokumentech schválených Radou guvernérů Evropské centrální banky (ECB). Při vytváření těchto pojmů a definic byly jako referenční materiály použity současné mezinárodní standardy, jako např. páté vydání Manuálu platební bilance (BPM5), který byl vypracován Mezinárodním měnovým fondem (MMF), a vzor pro devizové rezervy a devizovou likviditu, který byl vypracován MMF a Bankou pro mezinárodní platby. Nejdůležitější návrhy pro harmonizaci jsou uvedeny níže v souladu s metodickými poznámkami ECB k „Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)“ („Platební bilance eurozóny a investiční pozice eurozóny vůči zahraničí (včetně rezerv)“) zveřejněnými na webové stránce ECB: http://www.ecb.int. Další pokyny jsou k dispozici v kapitolách 2 a 3 dokumentu ECB „European Union balance of payments/international investment position statistical methods“ („Statistické metody pro platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí Evropské unie“) (dále jen „B.o.p. Book“), který se každoročně reviduje a je k dispozici na webové stránce ECB i v tištěné podobě. 1. Pojmy a definice vybraných položek 1.1. Investiční výnosy (viz také oddíl 3.4 B.o.p. Book) Investiční výnosy zahrnují výnosy, které rezidenti eurozóny získávají z vlastnictví finančních aktiv mimo eurozónu (příjmy), a proti tomu výnosy, které nerezidenti eurozóny získávají z vlastnictví finančních aktiv v eurozóně (výdaje). Pokud je lze odděleně určit, neklasifikují se zisky a ztráty z držby (kapitálu) jako investiční výnosy, ale jako změny hodnoty investic v důsledku pohybu tržních cen. Investiční výnosy zahrnují výnosy vyplývající z přímých investic, portfoliových investic a ostatních investic a z rezervních aktiv Eurosystému. Čisté toky související s úrokovými deriváty se však zaznamenávají do položky „finanční deriváty“ na finančním účtu. Reinvestovaný zisk se zaznamenává do položky „výnosy z přímých investic“. Reinvestovaný zisk se definuje jako podíl přímého investora na celkovém konsolidovaném zisku podniku, který je příjemcem přímé investice, v daném referenčním období (po zdanění, promítnutí úroků a odpisů) sníženém o dividendy splatné v referenčním období, a to i v případech, kdy se tyto dividendy vztahují k zisku z předchozích období. Požadavky na údaje měsíční a čtvrtletní platební bilance jsou téměř shodné se standardními položkami stanovenými MMF, které jsou definovány v Manuálu platební bilance BPM5. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že ECB nevyžaduje členění výnosu z přímých investic do základního kapitálu na rozdělený a nerozdělený zisk. Výnosy z úroků se zaznamenávají na akruální bázi (nevyžaduje se u měsíčních údajů). Dividendy se zaznamenávají ke dni, kdy se stanou splatnými. Reinvestovaný zisk se zaznamenává v období, kdy byl získán. 1.2. Kapitálový účet (viz také oddíl 3.6 B.o.p. Book) Kapitálový účet zahrnuje převody kapitálu a nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv. Běžné převody se zachycují na běžném účtu. Převody kapitálu sestávají z i) převodů vlastnictví stálých aktiv; ii) převodů finančních prostředků, které jsou spojeny s nabytím či zcizením stálých aktiv nebo které jsou tímto nabytím či zcizením podmíněny, a iii) zrušení závazků věřiteli bez jakéhokoli protiplnění. Kapitálové převody mohou být ve formě peněžitého plnění anebo věcného plnění (jako např. prominutí dluhu). Rozdíl mezi běžnými převody a převody kapitálu v praxi spočívá v použití převodu přijímající zemí. Nabytí či zcizení nevyrobených nefinančních aktiv zahrnuje zejména nehmotná aktiva, jako např. patenty, nájemní smlouvy či jiné převoditelné smlouvy. V této položce kapitálového účtu se zaznamenává pouze nákup či prodej těchto aktiv, nikoli však jejich použití. Zatímco standardní položky kapitálového účtu, stanovené MMF, se člení podle sektoru na položky „vládní instituce“ a „ostatní sektory“ (s dalším podrobnějším členěním), sestavuje ECB pouze souhrnné hodnoty kapitálového účtu bez dalšího členění. 1.3. Přímé investice (viz také oddíl 3.7 B.o.p. Book) Přímé investice představují druh mezinárodních investic, který odráží cíl subjektu, jenž je rezidentem v jedné ekonomice, získat trvalý podíl na podniku, jenž je rezidentem v jiné ekonomice. V souladu s mezinárodními standardy (MMF) se pro dovození vztahu přímé investice, tedy trvalého podílu v případě platební bilance eurozóny či investiční pozice eurozóny vůči zahraničí, používá „kritérium vlastnictví 10 % podílu“. Podle tohoto kritéria může vztah přímé investice existovat mezi řadou spřízněných podniků bez ohledu na to, zda spojení zahrnuje jeden řetězec či několik řetězců. Může se rozšířit na dceřiné společnosti podniků, které jsou příjemci přímé investice, dceřiné společnosti těchto společností a přidružené společnosti. Jakmile k přímé investici dojde, zaznamenávají se všechny následné finanční toky či pozice mezi spřízněnými podniky či vůči nim jako transakce či pozice přímých investic (1). Podle standardů MMF a zásad Eurostatu/OECD se vztahy přímých investic eurozóny zaznamenávají podle zásady směru („directional principle“), podle které se finanční transakce mezi přímým investorem, který je rezidentem eurozóny, a podniky, které jsou příjemci přímé investice a nacházejí se mimo eurozónu, klasifikují jako „přímé investice v zahraničí“. Oproti tomu se finanční transakce mezi podniky, které jsou příjemci přímé investice a které jsou rezidenty eurozóny, a přímými investory, kteří se nacházejí mimo eurozónu, klasifikují v položce „přímé zahraniční investice v tuzemsku“ platební bilance eurozóny. U přímých investic se rozlišují položky „základní kapitál“, „reinvestovaný zisk“ a „ostatní kapitál“, pod níž spadají různé vnitropodnikové dluhové operace. „Základní kapitál“ zahrnuje základní kapitál v pobočkách, jakož i všechny podíly v dceřiných a přidružených společnostech. „Reinvestovaný zisk“ představuje souvztažnou položku pro podíl přímého investora na zisku, který nebyl dceřinými nebo přidruženými společnostmi rozdělen ve formě dividend, a pro zisk poboček, který nebyl přímému investorovi vyplacen a který se vykazuje v položce „investiční výnosy“. „Ostatní kapitál“ zahrnuje všechny finanční operace mezi přidruženými podniky (přijímání a poskytování peněžních prostředků ve formě půjček nebo úvěrů) – včetně dluhových cenných papírů a dodavatelských úvěrů (tj. obchodních úvěrů) – mezi přímými investory a dceřinými společnostmi, pobočkami a přidruženými společnostmi. Pro oceňování stavů přímých investic se podle mezinárodních doporučení používají tržní ceny. Tento přístup se používá pro oceňování stavů majetkových účastí ve společnostech, které jsou příjemci přímé investice a které jsou kotovány na burze. U společností, které jsou příjemci přímé investice a které na burze kotovány nejsou, se stavy majetkových účastí oceňují podle účetní hodnoty s použitím jednotné definice obsahující tyto účetní položky: i) splacený kapitál (kromě vlastních akcií a včetně emisního ážia); ii) všechny druhy rezerv (včetně investičních dotací, pokud je účetní zásady považují za rezervy společnosti) a iii) nerozdělený zisk po odečtení ztrát (včetně výsledků běžného roku). Jako doplňkové položky se vyžadují rovněž účetní hodnoty stavů majetkových účastí ve společnostech, které jsou příjemci přímé investice a které jsou kotovány na burze, a to za použití stejné jednotné definice. Práce společné pracovní skupiny ECB a Komise (Eurostatu) pro přímé zahraniční investice vedla k některým doporučením, jejichž cílem je harmonizovat metodiku a praxi v rámci členských států. Hlavní doporučení jsou stručně uvedena v tabulce 1. 1.4. Portfoliové investice (viz také oddíl 3.8 B.o.p. Book) Účet portfoliových investic eurozóny zahrnuje i) majetkové cenné papíry a účasti a ii) dluhové cenné papíry ve formě dluhopisů, směnek a nástrojů peněžního trhu, pokud nespadají pod přímé investice, nebo rezervní aktiva. Finanční deriváty, jakož i dohody o zpětném odkupu a půjčky cenných papírů se za portfoliové investice nepovažují. Položka „majetkové cenné papíry a účasti“ zahrnuje všechny nástroje, které představují nárok na zbytkovou hodnotu kapitálových společností po uspokojení pohledávek všech věřitelů. Akcie, prioritní akcie, dokumenty o účasti nebo podobné dokumenty vyjadřují vlastnictví základního kapitálu. Patří sem rovněž transakce s podíly v subjektech kolektivního investování, např. investičních fondech, či držba těchto podílů. Dluhopisy a směnky jsou cenné papíry vydané s počáteční splatností delší než jeden rok, které držiteli obvykle dávají i) nepodmíněné právo na pevně stanovený peněžní výnos nebo na smluvně určený proměnlivý peněžní výnos (platba úroku nezávisí na zisku dlužníka) a ii) nepodmíněné právo na pevně stanovenou částku jako splátku jistiny ve stanovený den či dny. Narozdíl od dluhopisů a směnek jsou nástroje peněžního trhu cenné papíry vydané s původní splatností v délce jednoho roku či kratší. Obvykle dávají držiteli nepodmíněné právo na vyplacení uvedené pevně stanovené peněžní částky v určitý den. Tyto nástroje se obvykle s diskontem obchodují na organizovaných trzích; diskont závisí na úrokové sazbě a zbytkové splatnosti. Po zprávě pracovní skupiny pro systémy shromažďování údajů o portfoliových investicích následovaly vnitrostátní studie proveditelnosti, pokud jde o možnost shromažďovat údaje podle jednotlivých cenných papírů v rámci celé eurozóny. Tyto studie byly provedeny patnácti tehdejšími členskými státy Evropské unie a vyústily v dohodu shromažďovat alespoň čtvrtletní stavy portfoliových investic eurozóny podle jednotlivých cenných papírů. Tato dohoda zavedla čtyři platné modely pro sestavování statistiky portfoliových investic, jak jsou uvedeny v tabulce v příloze VI. U sektorového členění čistých pasiv portfoliových investic eurozóny jsou požadavky na údaje investiční pozice vůči zahraničí shodné jako požadavky na toky platební bilance. Záznam transakcí portfoliových investic se v platební bilanci eurozóny provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně, zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Transakce se zaznamenávají v ceně skutečně přijaté nebo skutečně zaplacené, snížené o provize a náklady. Proto se u cenných papírů s kupóny zahrnuje úrok přirostlý od poslední výplaty úroku a u cenných papírů vydaných s emisním disážiem se zahrnuje úrok přirostlý od emise. Zahrnutí přirostlého úroku se vyžaduje u finančního účtu čtvrtletní platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí; stejný postup se doporučuje u měsíční platební bilance; tyto záznamy na čtvrtletním (a měsíčním) finančním účtu musejí mít souvztažný zápis na příslušném účtu výnosů. 1.5. Finanční deriváty (viz také oddíl 3.9 B.o.p. Book) Finanční deriváty jsou finanční nástroje spojené se specifickým finančním nástrojem, ukazatelem nebo komoditou, jejichž prostřednictvím lze na finančních trzích obchodovat specifická finanční rizika ve formě samostatných práv. Transakce s finančními deriváty se považují za samostatné transakce, nikoli za nedílné součásti hodnoty základních transakcí, s nimiž mohou být spojeny. Transakce a pozice týkající se opcí, futures, swapů, forwardových měnových transakcí, úvěrových derivátů a integrovaných derivátů se zaznamenávají v platební bilanci, devizových rezervách a investiční pozici vůči zahraničí. Z praktických důvodů se integrované deriváty nerozlišují od základního nástroje, s nímž jsou spojeny. Čisté toky spojené s úrokovými deriváty se v souladu s nejnovější mezinárodní dohodou zaznamenávají jako finanční deriváty, a nikoli jako investiční výnos. O klasifikaci specifických nástrojů úvěrových derivátů by se mělo rozhodovat případ od případu. Platby počáteční marže se považují za změny vkladů a měly by se zaznamenat, pokud je lze zjistit, v položce „ostatní investice“. Statistické zpracování plateb variační marže závisí na formě variační marže: u opcí se variační marže zásadně považují za změny vkladů a zaznamenávají se, pokud je lze zjistit, v položce „ostatní investice“. U futures se platby variační marže zásadně považují za transakce s deriváty a zaznamenávají se v položce „finanční deriváty“. U opcí se zaznamenává plná prémie (tj. nákupní/prodejní cena opcí a související poplatek za služby). Finanční deriváty se oceňují na základě tržní hodnoty. Záznam transakcí s finančními deriváty se provádí v okamžiku, kdy věřitelé nebo dlužníci, kteří se nacházejí v eurozóně, zaznamenají pohledávku nebo závazek ve svých účetních knihách. Vzhledem k praktickým problémům při odlišování toků aktiv a pasiv u některých derivátových nástrojů se všechny transakce s finančními deriváty v platební bilanci eurozóny zaznamenávají v čistých hodnotách. Stavy aktiv a pasiv se v případě finančních derivátů zaznamenávají ve statistice investiční pozice vůči zahraničí v hrubých hodnotách, s výjimkou finančních derivátů, které spadají do kategorie rezervních aktiv, jež se zaznamenávají v čistých hodnotách. 1.6. Ostatní investice (viz také oddíl 3.10 B.o.p. Book) Ostatní investice jsou vymezeny jako zbytková kategorie, která zahrnuje všechny finanční transakce, které nejsou obsaženy v kategoriích přímých investic, portfoliových investic, finančních derivátů a rezervních aktiv. Ostatní investice zahrnují obchodní úvěry, úvěry, hotovost a vklady a ostatní aktiva/ostatní pasiva. Ostatní investice rovněž zahrnují souvztažné položky pro časově rozlišený výnos z nástrojů klasifikovaných v položce „ostatní investice“. Obchodní úvěry sestávají z pohledávek nebo závazků, které vznikly z přímého poskytnutí úvěru dodavateli či kupujícími z eurozóny pro transakce se zbožím a službami, a ze záloh poskytnutých na prováděné práce (nebo na práce, které budou provedeny), jež jsou spojeny s těmito transakcemi. Úvěry/hotovost a vklady zahrnují transakce s následujícími finančními nástroji a jejich držbu: úvěry, tj. finanční aktiva vytvářená přímou půjčkou finančních prostředků věřitelem dlužníkovi prostřednictvím smlouvy, podle které není věřiteli poskytnut žádný cenný papír, nebo je mu poskytnut neobchodovatelný dokument či nástroj, operace typu repo, hotovost a vklady. Patří sem mimo jiné i úvěry k financování obchodu, ostatní půjčky a úvěry a zálohy (včetně hypoték) a finanční leasing. Rozdíl mezi položkou „úvěry“ a položkou „hotovost a vklady“ je založen na povaze dlužníka. To znamená, že na straně aktiv se poskytnutí peněžních prostředků sektorem držby peněz eurozóny bankám mimo eurozónu klasifikuje jako „vklady“ a poskytnutí peněžních prostředků sektorem držby peněz eurozóny nebankovním subjektům mimo eurozónu (tj. institucionálním jednotkám jiným než banky) se klasifikuje jako „úvěry“. Na straně pasiv se finanční prostředky přijaté nebankovními subjekty eurozóny (tj. institucemi jinými než měnové finanční instituce) vždy klasifikují jako „úvěry“. Toto rozlišení konečně znamená, že všechny transakce, kterých se účastní měnové finanční instituce eurozóny a zahraniční banky se klasifikují jako „vklady“. Všechny operace typu repo, tj. dohody o zpětném odkupu, operace typu „sell/buy-back“ a půjčky cenných papírů (kde dochází k výměně hotovosti jako zajištění) se v platební bilanci eurozóny i v investiční pozici eurozóny vůči zahraničí považují za zajištěné úvěry, nikoli za přímé nákupy/prodeje cenných papírů a zaznamenávají se do položky „ostatní investice“ v sektoru rezidenta eurozóny, který operaci provádí. Tento postup, který je rovněž v souladu s účetními postupy bank a jiných finančních korporací, má lépe odrážet ekonomické důvody pro existenci těchto finančních nástrojů. Ostatní aktiva/ostatní pasiva zahrnují všechny položky jiné než obchodní úvěry, úvěry nebo hotovost a vklady. Sektor eurozóny „Eurosystém“ v položce „ostatní investice“ zahrnuje čisté pozice Eurosystému u národních centrálních bank nezúčastněných členských států související s provozem systému TARGET. Tyto zůstatky/účty uvnitř Evropského systému centrálních bank (ESCB), které jsou denominovány v eurech, jsou podobné pohybům na „nostro/loro“ účtech měnových finančních institucí, a jsou tedy do ECB vykazovány v čistých hodnotách v rámci pasiv. Zásady „převod vlastnického práva“, „okamžik vypořádání“ a „okamžik platby“ odpovídají standardům MMF. Ve srovnání se standardními položkami dle Manuálu platební bilance BPM5 existuje rozdíl v tom, jak se uvádí členění (tj. primární je sektorové členění). Toto sektorové členění je však slučitelné s členěním podle Manuálu platební bilance BPM5, kde má přednost členění podle nástrojů. U údajů měsíční platební bilance se vyžaduje rozlišování mezi krátkodobými a dlouhodobými toky v sektoru měnových finančních institucí. Stejně jako podle Manuálu platební bilance BPM5 se hotovost a vklady odlišují od úvěrů a ostatních investic. 1.7. Rezervní aktiva (viz také oddíl 3.11 B.o.p. Book) Rezervní aktiva eurozóny se skládají z rezervních aktiv Eurosystému, tj. rezervních aktiv ECB a národních centrálních bank. Rezervní aktiva musí být i) pod účinnou kontrolou příslušného měnového orgánu Eurosystému nebo národní centrální banky a ii) vysoce likvidními, obchodovatelnými a bonitními pohledávkami, které má Eurosystém vůči nerezidentům eurozóny a které znějí na jiné měny než euro, zlato, rezervní pozice u MMF nebo zvláštní práva čerpání. Tato definice výslovně vylučuje, aby pohledávky v cizí měně vůči rezidentům eurozóny a pohledávky v eurech vůči nerezidentům eurozóny byly považovány za rezervní aktiva, a to jak na úrovni vnitrostátní, tak na úrovni eurozóny. Podobně se v souladu s institucionálními ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství devizové pozice ústředních vládních orgánů nebo ministerstev financí nezahrnují do definice rezervních aktiv eurozóny. Rezervními aktivy ECB jsou aktiva, která jsou sdružena v souladu s článkem 30 Statutu ESCB, a která se tak považují za rezervní aktiva pod přímou a účinnou kontrolou ECB. Dokud nedojde k žádnému dalšímu převodu vlastnického práva, jsou rezervní aktiva v držení národních centrálních bank pod jejich přímou a účinnou kontrolou a považují se za rezervní aktiva příslušné jednotlivé národní centrální banky. Výkaz transakcí s devizovými rezervami Eurosystému uvádí celkovou hodnotu měsíčních transakcí. Další podrobnější údaje o transakcích Eurosystému se zlatem, devizami, zvláštními právy čerpání a rezervními pozicemi u MMF jsou k dispozici čtvrtletně v souladu se standardními položkami podle Manuálu platební bilance BPM5. V souladu s nejnovějším doporučením MMF v této oblasti se zavádí samostatná kategorie pro finanční deriváty. Rezervy Eurosystému se sestavují v hrubých hodnotách bez očištění o závazky spojené s rezervami (s výjimkou rezervních aktiv zahrnutých do podskupiny „finanční deriváty“, které se zaznamenávají v čistých hodnotách). Oceňování je založeno na tržních cenách, přičemž i) pro transakce se používají tržní ceny převládající v okamžiku uskutečnění transakce; a ii) pro pozice se používají středy cenového rozpětí v závěru obchodního dne na konci příslušného období. Pro přepočet transakcí s aktivy denominovanými v cizí měně na euro se použijí tržní směnné kurzy převládající v okamžiku uskutečnění transakce a pro přepočet pozic uvedených aktiv se použijí středy cenového rozpětí v závěru obchodního dne na konci příslušného období. Výnos z rezervních aktiv se bez rozlišení zaznamenává do položky „ostatní investice“ účtu investičních výnosů, včetně výnosu z úroků z rezerv v podobě dluhových cenných papírů, a to na akruální bázi alespoň čtvrtletně. Rozšířil se názor, že použitelné rezervy mohou být důležitějším ukazatelem schopnosti země plnit devizové závazky, než je ukazatel hrubých rezerv, který se uvádí ve statistice platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, přičemž tento názor byl přijat ve zvláštním standardu MMF o šíření údajů („Special Data Dissemination Standard“). Pro výpočet použitelných rezerv je nutné údaje o hrubých rezervách doplnit o informace o ostatních devizových aktivech a o závazcích spojených s rezervami. Měsíční údaje o (hrubých) rezervních aktivech Eurosystému se proto doplní o informaci o ostatních devizových aktivech a o předurčených a potenciálních krátkodobých čistých závazcích váznoucích na hrubých rezervních aktivech, které se klasifikují podle zbytkové splatnosti. Kromě toho se rovněž vyžaduje měnové rozlišení hrubých rezervních aktiv, která znějí na měny obsažené v měnovém koši zvláštních práv čerpání (celkem), a na ostatní měny (celkem), a to se čtvrtletním intervalem. Pokud jde o zvláštní položky, měly by zásoby měnového zlata při všech reverzních transakcích se zlatem (zlaté swapy, repo operace, půjčky a vklady) zůstat nezměněny. Repo operace s cennými papíry znějícími na cizí měny způsobují zvýšení celkového objemu rezervních aktiv národní centrální banky, která přijímá půjčku, a to proto, že cenné papíry, které jsou předmětem repo operace, stále zůstávají v bilanci; u reverzních repo operací nezaznamenává měnový orgán, který půjčku poskytuje, žádnou změnu celkového objemu rezervních aktiv v případě, že protistranou, která není rezidentem, je jiný měnový orgán nebo finanční instituce, a to proto, že pohledávka za dlužníkem se pak považuje za rezervní aktivum. 2. Způsoby provádění geografického členění Při sestavování geograficky členěné statistiky platební bilance a statistiky investiční pozice vůči zahraničí se uplatňuje metoda postupných kroků. Tento přístup zahrnuje tři kroky, jež vedou ke splnění požadavků kladených na údaje a jejichž náročnost se postupně zvyšovala: Krok 1 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: součet celkových národních čistých transakcí/pozic. Krok 2 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny: oddělený součet transakcí/pozic týkajících se nerezidentů pro příjmy a výdaje nebo pro čistá aktiva a čistá pasiva (platební bilance)/aktiva a pasiva (investiční pozice vůči zahraničí). Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a nerezidenty eurozóny, jak je stanoveno v příloze II (tabulky 1, 2, 4 a 5). Krok 3 : Způsob sestavování statistiky na úrovni eurozóny a požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: obdobné jako při kroku 2, navíc s geografickým členěním transakcí/pozic mimo eurozónu. Krok 3 je třeba pouze pro čtvrtletní statistiku platební bilance a roční statistiku investiční pozice vůči zahraničí, jak je stanoveno v příloze II (tabulka 7 a 8). Požadavky na údaje na úrovni národní centrální banky: oddělené zjišťování transakcí/pozic mezi rezidenty eurozóny a rezidenty zemí na schváleném seznamu zemí nebo regionů (protistran) uvedeném v příloze II (tabulky 9 až 12). 3. Klasifikace agregovaných údajů eurozóny podle institucionálního sektoru (viz též oddíl 3.1.6 B.o.p. Book) Sektorové členění agregovaných údajů eurozóny zahrnuje měnové orgány, vládní instituce, měnové finanční instituce a ostatní sektory eurozóny. Měnové orgány Ve statistikách eurozóny tvoří sektor „měnové orgány“ Eurosystém. Vládní instituce Ve statistikách eurozóny odpovídá sektor „vládní instituce“ definici tohoto sektoru v Systému národních účtů (SNA) 93 a v Evropském systému účtů (ESA) 95, a obsahuje tedy tyto jednotky: — ústřední vládní instituce, — národní/regionální vládní instituce, — místní vládní instituce, — fondy sociálního zabezpečení. Měnové finanční instituce kromě měnových orgánů Sektor „měnové finanční instituce kromě měnových orgánů“ odpovídá sektoru měnových finančních institucí pro měnovou a bankovní statistiku (kromě měnových orgánů). Zahrnuje: i) úvěrové instituce, jak je vymezuje právo Společenství, tj. podniky, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo jiné splatné peněžní prostředky od veřejnosti (včetně výnosů vznikajících z prodejů bankovních dluhopisů veřejnosti) a poskytovat úvěry na vlastní účet; a ii) všechny ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnové finanční instituce a na vlastní účet (alespoň v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. Ostatní sektory Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie „ostatní sektory“ různé institucionální jednotky, zejména: i) ostatní finanční instituce, které nespadají do definice měnových finančních institucí, např. subjekty kolektivního investování, které se nepovažují za fondy peněžního trhu, instituce pro investování do nemovitostí, obchodníci s cennými papíry, úvěrové hypoteční instituce, pojišťovny, penzijní fondy a pomocné finanční instituce; a ii) nefinanční instituce, např. veřejné a soukromé nefinanční podniky, neziskové instituce sloužící domácnostem a domácnosti. Instituce jiné než měnové finanční instituce Ve statistikách eurozóny zahrnuje kategorie „sektory jiné než měnové finanční instituce“ sektory i) „vládní instituce“ a ii) „ostatní sektory“. TABULKA 1 Doporučení k transakcím přímých zahraničních investic, včetně souvisejících výnosů, a pozicím (2) Důležitost Opatření krátkodobé vysoká — Se všemi nepřímými vztahy přímých zahraničních investic (3) by mělo být pojmově zacházeno podle výkladu mezinárodních statistických standardů uvedených v kapitole 1 zprávy pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice. — Všechny (nepřímé) transakce/pozice přímých zahraničních investic by měly být geograficky přiřazeny přímo přidružené společnosti či mateřské společnosti (3), (4) — Všechny členské státy by měly začít sestavovat stavy majetkových účastí a reinvestovaný zisk u přímých zahraničních investic na základě průzkumů o přímých zahraničních investicích (shromažďovaných alespoň jednou ročně) (5), (6) — Stavy majetkových účastí by u přímých zahraničních investic měly být shromažďovány odděleně pro kotované společnosti (v účetní i tržní hodnotě) a nekotované společnosti. nízká — Příspěvky ke krytí ztrát společností, jež jsou příjemci přímé investice, by měly být zaznamenávány na finančním účtu. střednědobé vysoká — Pro zaznamenávání reinvestovaného zisku by všechny členské státy měly používat „Current Operating Performance Concept“ (koncept běžného provozního přebytku) (7) — Ostatní kapitálové složky by měly být klasifikovány podle doporučení ve zprávě pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice. střednědobé střední — Výplata dividend z výjimečného kapitálového zisku by měla být zaznamenávána na finančním účtu (neměla by tedy být zohledněna ve výpočtu reinvestovaného zisku). dlouhodobé vysoká — Nepřímé vztahy přímých zahraničních investic by měly zahrnovat alespoň i) nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 50 % vlastnickému podílu, nebo ii) přímý či nepřímý vlastnický vztah odpovídající více než 10 % vlastnickému podílu, jenž se vypočte jako výsledek vlastnických vztahů navazujících v rámci jednoho řetězce. (1) Výjimky se vztahují k transakcím/pozicím v oblasti finančních derivátů mezi přidruženými společnostmi, pro něž bylo na úrovni eurozóny sjednáno vykazování v kategorii „finanční deriváty“, a nikoli v kategorii „přímé investice/ostatní kapitál“. (2) Ke konci roku 2003. (3) Toto doporučení neodkazuje na nutnost statisticky pokrýt nepřímé vztahy, ale spíše na metodiku, která by se měla používat. Viz též dlouhodobé opatření týkající se pokrytí nepřímých vztahů přímých zahraničních investic v praxi. (4) Toto doporučení se použije pouze na reinvestovaný zisk (toky) a stavy majetkových účastí u přímých zahraničních investic. Bližší vysvětlení odchylky, kterou by zahrnovalo jakékoli jiné kritérium, viz kapitola 2 zprávy pracovní skupiny pro přímé zahraniční investice. (5) Výjimku tvoří první hodnocení investiční pozice vůči zahraničí (které se poskytne v okamžiku T+9) a investování do nemovitostí. Měly by se přestat používat tyto nepřijatelné postupy: i) ponechání kritéria pro oceňování na zpravodajských jednotkách (tržní či účetní hodnota); a ii) používání metody permanentní inventury/akumulace toků platební bilance pro sestavování stavů. (6) Během přechodného období, které se určí vzájemnou dohodou, budou v případě nových požadavků při dodržení sjednaných lhůt akceptovány nejlepší odhady. (7) Členské státy se mohou při rozlišování řádných a mimořádných zisků a ztrát zaměřit na omezený počet společností (největší společnosti nebo holdingové společnosti).

PŘÍLOHA IV Přenos údajů do Evropské centrální banky Pro elektronický přenos statistických informací požadovaných Evropskou centrální bankou (ECB) používají národní centrální banky zařízení Evropského systému centrálních bank (ESCB), které se opírá o telekomunikační síť „ESCB-Net“. Veškeré výměny údajů v rámci ESCB využívají stejný koncepční model údajů. Formátem statistických zpráv vyvinutým pro tuto elektronickou výměnu statistických informací je formát „GESMES/TS“. Tento požadavek nebrání v použití jiných prostředků pro přenos statistických informací do ECB jako nouzového řešení, pokud bylo dohodnuto. Národní centrální banky dodržují níže uvedená doporučení, aby zajistily uspokojivé fungování přenosu údajů. — Úplnost: národní centrální banky vykazují všechny klíče řad. Neuvedení klíčů řad nebo uvedení klíčů řad, které nejsou na seznamu, se bude považovat za neúplné vykazování. Pokud chybí sledovaná hodnota, zaznamená se opomenutí pomocí odpovídajícího označení stavu sledování. Pokud se revize provádějí pouze u podsouboru klíčů řad, použijí se v celé platební bilanci pravidla validace. — Znaková konvence: při přenosu údajů z národních centrálních bank do ECB, jakož i Evropské komisi (Eurostat) se dodržuje jednotná znaková konvence pro všechny údaje, které se mají vykazovat. Podle této znakové konvence se příjmy a výdaje na běžném a kapitálovém účtu musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako příjmy minus výdaje. Na finančním účtu se pokles čistých aktiv / zvýšení čistých pasiv musí vykazovat se znaménkem plus, zatímco zvýšení čistých aktiv / pokles čistých pasiv se musí vykazovat se znaménkem minus. Čisté zůstatky se vypočítávají a vykazují jako čistá změna aktiv plus čistá změna pasiv. Při přenosu údajů investiční pozice vůči zahraničí by se čisté pozice měly vypočítávat a vykazovat jako pozice aktiv minus po