ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
63.

Doručení žaloby se pozdrží a bude stanovena přiměřená lhůta k odstranění vad, nesplňuje-li žaloba následující formální náležitosti: Žaloba podaná v tištěné podobě (popřípadě s předchozím zasláním telefaxem nebo elektronickou poštou) Žaloba podaná prostřednictvím aplikace e-Curia a) uvedení adresy žalobce [čl. 21 první pododstavec statutu; čl. 44 odst. 1 písm. a) jednacího řádu; bod 19 písm. a); bod 35 písm. a) nebo bod 43 písm. a) praktických pokynů] uvedení adresy žalobce [čl. 21 první pododstavec statutu; čl. 44 odst. 1 písm. a) jednacího řádu; bod 19 písm. a); bod 35 písm. a) nebo bod 43 písm. a) praktických pokynů] b) připojení vlastnoručního podpisu zástupce (bod 11 praktických pokynů) c) číslování odstavců (bod 10 praktických pokynů) číslování odstavců (bod 10 praktických pokynů) d) předložení příloh uvedených v seznamu příloh (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) předložení příloh uvedených v seznamu příloh (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) e) dostatečný počet stejnopisů příloh uvedených v seznamu (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) f) předložení seznamu příloh (čl. 43 odst. 4 jednacího řádu; bod 58 praktických pokynů) předložení seznamu příloh (čl. 43 odst. 4 jednacího řádu; bod 58 praktických pokynů) g) dostatečný počet stejnopisů seznamu (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) h) seznam příloh s jejich stručným popisem [bod 58 písm. b) praktických pokynů] a označením stránky a odstavce/odstavců [bod 58 písm. c) praktických pokynů] seznam příloh s jejich stručným popisem [bod 58 písm. b) praktických pokynů] a označením stránky a odstavce/odstavců [bod 58 písm. c) praktických pokynů] i) dostatečný počet stejnopisů seznamu příloh s označením stránky a odstavce/odstavců (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) j) dostatečný počet stejnopisů napadeného aktu nebo dokladu o datu výzvy, aby orgán jednal (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) k) předložení jednoho vyhotovení smlouvy obsahující rozhodčí doložku (čl. 44 odst. 5a jednacího řádu) předložení jednoho vyhotovení smlouvy obsahující rozhodčí doložku (čl. 44 odst. 5a jednacího řádu) l) dostatečný počet stejnopisů vyhotovení smlouvy obsahující rozhodčí doložku (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) m) číslování stránek žaloby a příloh [bod 12 písm. d) a bod 59 praktických pokynů] číslování stránek žaloby a příloh [bod 12 písm. d) a bod 59 praktických pokynů] n) dostatečný počet osvědčených stejnopisů žaloby (sedm ve věcech týkajících se práv duševního vlastnictví inter partes a šest ve všech ostatních věcech) (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu) o) předložení osvědčených stejnopisů žaloby (čl. 43 odst. 1 druhý pododstavec jednacího řádu; bod 13 praktických pokynů)
30.

Komise předkládá dvakrát ročně úplný finanční plán pro okruh 1 (s výjimkou podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“), 2 (pouze pro „životní prostředí“ a „rybolov“), 3 a 4 víceletého finančního rámce, poprvé v dubnu nebo květnu (spolu s podklady pro návrh rozpočtu) a podruhé v prosinci nebo lednu (po přijetí souhrnného rozpočtu Unie). V tomto plánu, rozčleněném podle okruhů, oblastí politiky a rozpočtových položek, by měly být uvedeny: a) platné právní předpisy s rozlišením mezi víceletými programy a ročními akcemi: — u víceletých programů by Komise měla uvést postup, jakým byly přijaty (řádný či zvláštní legislativní postup), dobu jejich trvání, celkové finanční krytí a podíl vyhrazený na správní výdaje, — u ročních akcí (týkajících se pilotních projektů, přípravných akcí a agentur) a akcí financovaných na základě jejích výsad by Komise měla předložit víceleté odhady a uvést výši zbývajících rozpětí v rámci schválených stropů stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8), b) projednávané legislativní návrhy: projednávané návrhy Komise spolu s poslední aktualizací. V zájmu přesnějších a spolehlivějších prognóz by měla Komise zvážit zavedení systému křížových odkazů mezi finančním plánem a svým legislativním plánem. U každého legislativního návrhu by Komise měla uvést, zda je zahrnut do dubnového plánu nebo do prosincového plánu. Evropský parlament a Rada by měly být informovány především o: a) veškerých nových přijatých legislativních aktech a projednávaných návrzích, jež byly předloženy, ale nebyly zahrnuty do dubnového nebo prosincového plánu (s uvedením příslušných částek); b) právních předpisech předpokládaných v ročním plánu legislativní práce Komise s uvedením, zda je pravděpodobné, že akce budou mít finanční dopad. V případě potřeby by Komise měla uvést, jakou změnu plánu si nové legislativní návrhy vyžádají.
23.

Pokud jde o přílohy, vybírají účastníci řízení s ohledem na materiální a jazyková omezení, se kterými se musí Soud a účastníci řízení vyrovnávat, pečlivě dokumenty, které mají význam pro potřeby řízení. Případy zneužití upravuje článek 108 jednacího řádu. Zejména není třeba předkládat informace, ke kterým má Soud sám přístup (např. judikatura soudů Evropské unie citovaná v podáních). Je nutné dodržovat následující formální požadavky: a) přílohy musí být číslovány a musí obsahovat odkaz na spis účastníka řízení, ke kterému jsou přikládány (u žaloby např. příloha „A.1, A.2“ atd.; u žalobní odpovědi „B.1, B.2“, u repliky „C.1, C.2“, u dupliky „D.1, D.2“), a pokud jsou předkládány ve vyšším počtu než tři, měly by být od sebe odděleny dělicími listy; b) přílohy musí být snadno čitelné; příloha s nedostatečnou kvalitou tisku nebude přijata; c) přílohy musí být vyhotoveny v jednacím jazyce nebo k nim musí být přiložen překlad; přílohy nesplňující tyto požadavky nemohou být v zásadě přijaty (viz čl. 7 odst. 2 přílohy I statutu Soudního dvora Evropské unie, který odkazuje na příslušná ustanovení týkající se jazykového režimu Tribunálu). Podle čl. 8 odst. 5 pokynů pro vedoucího soudní kanceláře je možné se od tohoto pravidla odchýlit pouze v řádně odůvodněných případech; d) přílohy musí být uvedeny seznamem příloh, ve kterém se pro každou z nich uvede číslo (např. „A.1“), údaj o povaze přílohy (např. „dopis ze dne… od pana X adresovaný paní Z“), údaj o straně a odstavci žaloby, kde je tato příloha zmíněna (např. „s. 7 odst. 17“), počet jejích stran a číslo strany v souvislém číslování, na kterém příloha začíná; příklad seznamu příloh je dostupný v rubrice „Vzor žaloby“ na www.curia.europa.eu; e) přílohy žaloby podané prostřednictvím aplikace e-Curia musí být obsaženy v jednom nebo několika souborech oddělených od souboru, který obsahuje žalobu. Jeden soubor může v zásadě obsahovat všechny přílohy. Není žádoucí vytvářet zvláštní soubor pro každou přílohu; f) přílohy k žalobě podané prostřednictvím aplikace e-Curia, zmíněné v textu dané žaloby, jejichž povaha brání jejich podání prostřednictvím aplikace e-Curia, mohou být v souladu s čl. 45 odst. 2 prvním a druhým pododstavcem jednacího řádu předány v listinné podobě odděleně za podmínky, že tyto přílohy budou zmíněny v seznamu příloh žaloby podané prostřednictvím aplikace e-Curia. V seznamu příloh musí být označeny přílohy, které budou podány odděleně. Tyto přílohy musí být do soudní kanceláře doručeny nejpozději do deseti dnů po podání žaloby prostřednictvím aplikace e-Curia.
b)

Všichni členové mají právo přednést svůj příspěvek na plenárním zasedání v libovolném úředním jazyce. Jejich vystoupení v jednom z úředních jazyků se simultánně tlumočí do ostatních úředních jazyků a do kteréhokoli dalšího jazyka, který předsednictvo považuje za nezbytný. To se použije také na jazyky, u nichž byla tato možnost stanovena administrativními dohodami, které Výbor uzavřel s různými členskými státy.
9.

Písemná část řízení má pro Soudní dvůr zásadní význam při seznamování se s věcí, neboť mu má umožnit, aby si na základě předložených spisů účastníků řízení nebo vyjádření utvořil přesnou představu o předmětu věci, která mu byla předložena, a o jejím významu. Tento cíl sice zůstává při projednávání všech druhů věcí předkládaných Soudnímu dvoru stejný, avšak průběh a celkové obrysy písemné části řízení se liší v závislosti na povaze řízení. Zatímco v řízeních o přímé žalobě a o kasačním opravném prostředku se mají účastníci řízení vyjádřit ke spisům ostatních účastníků řízení, písemná část řízení o předběžné otázce se vyznačuje tím, že není kontradiktorní, a zúčastnění uvedení v článku 23 statutu mají pouze předložit svá případná vyjádření k otázkám položeným vnitrostátním soudem, přičemž v zásadě neznají postoj ostatních zúčastněných k týmž otázkám. Z toho vyplývají odlišné požadavky jak co do formy a délky uvedených vyjádření, tak co do dalšího průběhu řízení.
38.

Vedoucí soudní kanceláře dbá na to, aby v souladu s článkem 47 jednacího řádu vše, co je řečeno nebo napsáno v průběhu řízení, bylo na žádost soudce, generálního advokáta nebo účastníka řízení přeloženo do jednacího jazyka nebo případně do jiného jazyka uvedeného v čl. 45 odst. 1 jednacího řádu. V rozsahu, v němž je za účelem řádného průběhu řízení nezbytný překlad do jiného jazyka uvedeného v článku 44 jednacího řádu, zajistí vedoucí soudní kanceláře rovněž tento překlad.
12.

Tři orgány se shodují na tom, že posouzení dopadů přispívají k lepší kvalitě právních předpisů Unie. Posouzení dopadů jsou nástrojem, který má třem orgánům pomáhat přijímat informovaná rozhodnutí, ale nenahrazují politická rozhodnutí v rámci demokratického rozhodovacího procesu. Posouzení dopadů nesmí způsobit neodůvodněné zdržení legislativního procesu, ani ovlivňovat schopnost společných normotvůrců navrhovat změny. Posouzení dopadů by se měla zabývat existencí, rozsahem a důsledky určitého problému a otázkou, zda jsou opatření na úrovni Unie zapotřebí či nikoliv. Měla by uceleným a vyváženým způsobem a za použití kvalitativních i kvantitativních analýz mapovat alternativní řešení a pokud možno případné krátkodobé a dlouhodobé náklady a přínosy a zhodnotit hospodářské, environmentální a sociální dopady. Měla by plně respektovat zásadu subsidiarity a proporcionality, stejně jako základní práva. Posouzení dopadů by se také měla, kdykoliv je to možné, zabývat náklady vyplývajícími z neexistence společného evropského postupu a dopady na konkurenceschopnost a administrativní zátěž plynoucí z jednotlivých variant, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky („zelenou malým a středním podnikům“), digitální aspekty a územní dopad. Posouzení dopadů by měla být založena na přesných, objektivních a úplných informacích a měla by být přiměřená co do rozsahu a zaměření.
(7)

Pro tým CERT-EU by mělo být zajištěno udržitelné financování a personální obsazení, avšak současně by měla být zabezpečena nákladová efektivita a přiměřený počet stálých zaměstnanců a zároveň by měly být administrativní režijní náklady týmu CERT-EU udržovány na co nejnižší úrovni.
„4.

Každý člen Komise převezme politickou odpovědnost za činnost v oblasti, za niž odpovídá, aniž by byla dotčena zásada jednání Komise ve sboru. Předseda Komise plně odpovídá za určení jakéhokoli střetu zájmů, který by bránil členům Komise ve výkonu jejich povinností. Předseda Komise dále odpovídá za všechny další kroky učiněné za těchto okolností a okamžitě o tom písemně uvědomí předsedu Parlamentu. Účast členů Komise na volebních kampaních se řídí kodexem chování pro členy Evropské komise. Členové Komise se mohou účastnit volebních kampaní při volbách do Parlamentu, a to i jako kandidáti. Rovněž mohou být evropskými politickými stranami vybráni za vedoucí kandidáty (tzv. „Spitzenkandidat“) na funkci předsedy Komise. Předseda Komise s dostatečným předstihem informuje Parlament o tom, zda jeden nebo více členů Komise kandiduje ve volbách do Parlamentu, jakož i o opatřeních přijatých za účelem zajištění dodržování zásad nezávislosti, bezúhonnosti a rozhodování podle vlastní vůle, které stanoví článek 245 Smlouvy o fungování EU a kodex chování pro členy Evropské komise. Každý člen Komise, který kandiduje ve volbách do Parlamentu nebo se účastní volební kampaně, se zaváže k tomu, že v průběhu této kampaně nebude zastávat funkci, jejíž výkon by nebyl v souladu s jeho povinností zachovávat důvěrnost nebo by vedl k porušení zásady jednání ve sboru. Členové Komise, kteří kandidují ve volbách do Parlamentu nebo se účastní volebních kampaní, nesmí využívat lidských ani materiálních zdrojů Komise pro činnosti spojené s volební kampaní.“
4.

Předsednictvo přijme konečné rozhodnutí na základě hlasování poté, co se seznámí se zprávou výběrové komise. Je-li to nezbytné, může mít hlasování několik kol. Uchazeč, který v prvním kole obdrží více než polovinu hlasů členů předsednictva včetně těch, kteří nejsou přítomni, je vybrán, aniž by bylo nutné druhé kolo. Pokud žádný uchazeč tuto podmínku v prvním kole nesplní, vybere předsednictvo dva uchazeče, kteří získali nejvyšší počet hlasů, a uspořádá druhé kolo hlasování, na jehož základě je vybrán uchazeč, který obdržel nejvyšší počet hlasů přítomných členů. V případě, že uchazeči obdrží stejný počet hlasů, v důsledku čehož nebude možné vybrat pouze dva uchazeče na základě prvního kola hlasování ani jmenovat generálního tajemníka po druhém kole hlasování, bude co nejdříve svolána nová schůze předsednictva, na níž bude generální tajemník jmenován.
(8)

Vnitřní předpisy by se měly uplatňovat na všechny operace zpracování prováděné orgánem ESMA při výše uvedených vyšetřováních. Tyto vnitřní předpisy by měly platit i pro operace zpracování provedené před zahájením výše uvedených vyšetřování, během těchto vyšetřování a během sledování návazného postupu v reakci na výstupy těchto vyšetřování. Součástí by rovněž měla být pomoc, koordinace a/nebo spolupráce, o kterou orgán ESMA požádají vnitrostátní orgány a mezinárodní organizace v rámci svých vlastních správních vyšetřování.
5.

Poslanci mají právo nahlížet do jakéhokoli spisu Parlamentu nebo výboru, kromě osobních spisů a účtů, do nichž mohou nahlížet pouze poslanci, kterých se týkají. Výjimky z této zásady pro zacházení s dokumenty, ke kterým může být veřejnosti zakázán přístup podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ( 1 ) , jsou stanoveny v článku 221. Se souhlasem předsednictva lze poslanci, na základě odůvodněného rozhodnutí, odepřít právo nahlédnout do dokumentu Parlamentu, jestliže předsednictvo po vyslechnutí dotčeného poslance dospěje k závěru, že toto nahlédnutí by způsobilo nepřijatelné poškození institucionálních zájmů Parlamentu nebo veřejného zájmu a že dotčený poslanec požaduje nahlédnutí do tohoto dokumentu ze soukromých a osobních důvodů. Poslanec se může proti tomuto rozhodnutí písemně odvolat do jednoho měsíce od jeho doručení. Aby mohlo být toto odvolání považováno za přípustné, musí být odůvodněno. O odvolání rozhodne Parlament bez rozpravy v průběhu dílčího zasedání, které následuje po podání odvolání. Přístup k důvěrným informacím podléhá pravidlům stanoveným v interinstitucionálních dohodách týkajících se nakládání s důvěrnými informacemi uzavřených Parlamentem (2) a vnitřním pravidlům pro jejich provádění přijatým příslušnými orgány Parlamentu (3) .
(6)

Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování prováděné jak při vnitřních, tak vnějších vyšetřováních, jakož i během sledování opatření navazujících na výsledky těchto vyšetřování. Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování, které jsou součástí činností spojených s úkoly pracovníka výboru SRB pro etiku a dodržování předpisů a případně s úkoly pověřence výboru SRB pro ochranu osobních údajů. Jejich součástí by měla být i pomoc a spolupráce, které pracovník výboru SRB pro etiku a dodržování předpisů, případně pověřenec výboru SRB pro ochranu osobních údajů, poskytne na žádost vnitrostátním orgánům a mezinárodním organizacím nad rámec svých správních šetření a které přijme od nich.
(5)

Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování prováděné při vyšetřováních incidentů v oblasti vnitřní bezpečnosti, jakož i během sledování opatření navazujících na výsledky těchto vyšetřování. Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování, které jsou součástí činnosti útvaru pro zabezpečení a zařízení výboru SRB. Jejich součástí by rovněž měla být pomoc a spolupráce, kterou útvar pro zabezpečení a zařízení výboru SRB poskytuje vnitrostátním orgánům, belgickým donucovacím orgánům, úřadu OLAF, pohotovostním službám a mezinárodním organizacím nad rámec svých správních šetření.
(6)

Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování prováděné při neformálních postupech, jakož i během sledování opatření navazujících na výsledky těchto postupů. Vnitřní předpisy by se měly vztahovat na operace zpracování, které jsou součástí činností spojených s úkoly pracovníka výboru SRB pro etiku a dodržování předpisů. Jejich součástí by rovněž měla být pomoc a spolupráce, které pracovník výboru SRB pro etiku a dodržování předpisů poskytuje vnitrostátním orgánům a mezinárodním organizacím nad rámec svých správních šetření.
Článek 3

Omezení

c)

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl ohrozit spolupráci agentury se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi při provádění jejích úkolů;

c)

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen příslušnými orgány členských států na základě aktů uvedených v článku 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (4) nebo v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se provádí čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 nebo čl. 16 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (5) ;

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen útvary Komise nebo jinými orgány, institucemi a jinými subjekty Unie na základě jiných aktů, jak stanoví článek 25 nařízení (EU) 2018/1725, nebo v souladu s kapitolou IX uvedeného nařízení, popř. se zakládajícími akty jiných orgánů, institucí a jiných subjektů Unie;

2. Jako zvláštní případ účelů uvedených v odstavci 1 výše může agentura použít omezení v souvislosti s osobními údaji vyměňovanými s útvary Komise nebo s jinými orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, s příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí, popř. s mezinárodními organizacemi, a to za těchto okolností:

5. Omezení se zruší, jakmile pominou okolnosti, které tato omezení odůvodňují. Zejména pak v případě, že se má za to, že uplatňování omezeného práva by již nesnižovalo účinnost uloženého omezení nebo by se nepříznivě dotýkalo práv nebo svobod jiných subjektů údajů.
Článek 3

Omezení

monitorovací, inspekční nebo regulační funkce spojené, i pouze příležitostně, s výkonem veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až c), mimo jiné včetně případu cíleného auditu, inspekce nebo vyšetřování;

c)

Před použitím omezení podle tohoto odstavce konzultuje ESVČ příslušnou instituci, orgán, agenturu či úřad Unie, mezinárodní organizaci nebo příslušné orgány členského státu, není-li zcela zjevné, že omezení je stanoveno právním aktem zmíněným v tomto odstavci nebo že by taková konzultace ohrozila činnosti ESVČ.

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl ohrozit spolupráci ESVČ s třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi při výkonu jejích činností, pakliže této potřebě spolupráce nejsou nadřazeny zájmy či základní práva a svobody subjektů údajů.

c)

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen příslušnými orgány členských států na základě právních aktů přijatých v souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (5) nebo v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se provádí čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 nebo čl. 16 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (6) ;

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie na základě jejich příslušných právních aktů přijatých v souladu s článkem 25 nebo kapitolou IX nařízení nebo jejich zřizovacích aktů;

2. Podle článků 4 až 8 může ESVČ omezit práva a povinnosti uvedené v čl. 1 odst. 1 ve vztahu k osobním údajům získaným od jiného orgánu, instituce či jiného subjektu Unie, příslušných orgánů členského státu či třetí země nebo od mezinárodní organizace, a to v těchto případech:

3. Před použitím omezení ESVČ zváží, zda je v demokratické společnosti nezbytné a přiměřené a zda respektuje podstatu základních práv a svobod subjektů údajů.

Při posuzování nutnosti a proporcionality u každého případu by ESVČ měla:

i. zvážit riziko pro práva a svobody subjektu údajů ve srovnání s rizikem pro práva a svobody druhých. Rizika pro práva a svobody subjektu údajů se týkají především jeho soukromí, dobrého jména a časového okamžiku, kdy může začít vykonávat svá práva na obhajobu, a

ii. zvážit potřebu zabezpečit cíle činností ESVČ podle čl. 1 odst. 2, zejména riziko zničení či ukrytí důkazů.

Toto posouzení nutnosti a přiměřenosti se – stejně jako důvody pro omezení – zdokumentuje. Pro tento účel musí být každé omezení konkrétně zaznamenáno do přehledu spravovaného správcem údajů a tento záznam by měl uvádět, jak by výkon omezených práv a povinností uvedených v čl. 1 odst. 1 ohrozil účel činností uvedených v čl. 1 odst. 2, případně negativně ovlivnil práva a svobody druhých. Zaregistrují se i dokumenty obsahující věcné a právní prvky omezení. Záznamy jsou na požádání přístupné evropskému inspektorovi ochrany údajů.

Přístup k záznamům v přehledu, včetně oznámení o posouzení, je omezen, dokud je odůvodnění omezení platné, v souladu s odstavci 4 a 5.
Článek 3

Omezení

5. Omezení se zruší, jakmile pominou okolnosti, které tato omezení odůvodňují, zejména pak v případě, kdy se má za to, že uplatňování omezeného práva by již nemařilo účinek uloženého omezení nebo by nepříznivě ovlivňovalo práva nebo svobody jiných subjektů údajů. V takovém případě budou omezení zrušena co nejdříve a zpravidla do pěti pracovních dnů od změny právních nebo faktických okolností.
Článek 3

Omezení

monitorovací, inspekční nebo regulační funkce spojené, i pouze příležitostně, s výkonem veřejné moci v případech uvedených v písmenech a) až c);

c)

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl ohrozit spolupráci orgánu EIOPA s třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi při provádění jeho úkolů.

c)

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen příslušnými orgány členských států na základě aktů uvedených v článku 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (3) nebo v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se provádí čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 3 nebo čl. 16 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (4) ;

pokud by výkon těchto práv a povinností mohl být omezen útvary Komise nebo orgány, institucemi a jinými subjekty Unie na základě jiných aktů, jak stanoví článek 25 nařízení (EU) 2018/1725, nebo v souladu s kapitolou IX uvedeného nařízení nebo se zřizovacími akty orgánů, institucí a jiných subjektů Unie;

2. Jako zvláštní případ účelů uvedených v odstavci 1 výše může orgán EIOPA použít omezení v souvislosti s osobními údaji vyměněnými s útvary Komise nebo orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, příslušnými orgány členských států nebo třetích zemí nebo mezinárodními organizacemi, a to za těchto okolností:

5. Omezení se zruší, jakmile pominou okolnosti, které tato omezení odůvodňují. Zejména pak v případě, že se má za to, že uplatňování omezeného práva by již nemařilo účinek uloženého omezení nebo by nepříznivě ovlivňovalo práva nebo svobody jiných subjektů údajů.
(10)

Agentura tak může odepřít poskytnutí informací za účelem ochrany svých správních šetření a kárných řízení, vyšetřování a řízení jiných veřejných orgánů, jakož i za účelem ochrany totožnosti informátorů a dalších osob, které se řízení účastní, včetně oznamovatelů a svědků, kteří by neměli pocítit negativní dopady jejich spolupráce s agenturou. Konkrétně čl. 5 odst. 3 prováděcích pravidel agentury EMA týkajících se provádění správních šetření a kárných řízení ze dne 8. června 2012 stanoví povinnost informovat každého zaměstnance, který by mohl být osobně zapojen do vyšetřování, pokud toto oznámení nenarušuje šetření. To představuje omezení uplatňování práv subjektů údajů, zejména článků 14 až 21, 35 a 36 nařízení (EU) 2018/1725. Proto se v souladu s čl. 25 téhož nařízení stanoví vnitřní předpisy s cílem zajistit, aby takové omezení respektovalo podstatu základních práv a svobod a představovalo nezbytné a přiměřené opatření v demokratické společnosti;