ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(18)

Dle doporučení ICES by měla být úmrtnost hlubinných druhů žraloků při rybolovu minimalizována a neměl by být povolen žádný cílený rybolov. Hlubinné druhy žraloků jsou dlouhověkými druhy s nízkou mírou reprodukce, jejichž populace začaly být rychle nadměrně využívány. Rybolovná práva pro tyto druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů. Při cíleném drobném hlubinném rybolovu tkaničnice tmavé za použití dlouhých lovných šňůr navíc nevyhnutelně dochází k vedlejším úlovkům hlubinných druhů žraloků, kteří jsou v současnosti vhazováni mrtví zpět do moře. Dlouhé lovné šňůry jsou v rámci tohoto rybolovu považovány za selektivní rybolovné zařízení. Ukázalo se, že i s tímto zařízením nevyhnutelně dochází k náhodnému odlovu hlubinných druhů žraloků. Restriktivní TAC pro nevyhnutelné vedlejší úlovky těchto druhů v rámci cíleného rybolovu tkaničnice tmavé za použití dlouhých lovných šňůr by proto měl zůstat zachován. Dotčené členské státy by měly dále rozpracovat regionální opatření pro řízení rybolovu tkaničnice tmavé s cílem snížit množství vedlejších úlovků hlubinných druhů žraloků. Kromě toho by měly k zajištění důkladného monitorování těchto populací zavést opatření v oblasti shromažďování údajů specificky zaměřená na hlubinné druhy žraloků. Stanovením unijního povolení vedlejších úlovků hlubinných druhů žraloků ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES 5–9, ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblasti ICES 10 a ve vodách Unie oblastí CECAF 34.1.1, 34.1.2 a 34.2 není dotčena zásada relativní stability, pokud jde o hlubinné druhy žraloků v uvedených oblastech.
1.

Rostliny k pěstování, kromě osiva, materiálu in vitro a přirozeně nebo uměle zakrslých dřevin k pěstování, pocházející ze všech třetích zemí a patřící do těchto rodů nebo druhů: Kód KN Popis ex 0602 Acacia Mill. ex 0602 Acer L. ex 0602 Albizia Durazz. ex 0602 Alnus Mill. ex 0602 Annona L. ex 0602 Bauhinia L. ex 0602 Berberis L. ex 0602 Betula L. ex 0602 Caesalpinia L. ex 0602 Cassia L. ex 0602 Castanea Mill. ex 0602 Cornus L. ex 0602 Corylus L. ex 0602 Crataegus L. ex 0602 Diospyros L. ex 0602 Fagus L. ex 0602 Ficus carica L. ex 0602 Fraxinus L. ex 0602 Hamamelis L. ex 0602 Jasminum L. ex 0602 Juglans L. ex 0602 Ligustrum L. ex 0602 Lonicera L. ex 0602 Malus Mill. ex 0602 Nerium L. ex 0602 Persea Mill. ex 0602 Populus L. ex 0602 Prunus L. ex 0602 Quercus L. ex 0602 Robinia L. ex 0602 Salix L. ex 0602 Sorbus L. ex 0602 Taxus L. ex 0602 Tilia L. ex 0602 Ulmus L.
(4)

Aby měl úřad EFSA k dispozici veškeré nezbytné podklady pro provedení posouzení rizik, měla by technická dokumentace obsahovat informace uvedené v dokumentu EFSA s názvem „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ (3).
(6)

Španělsko přečerpalo v roce 2016 svou kvótu pro tuňáka křídlatého v Atlantském oceánu severně od 5° s. š. (ALB/AN05N). Na žádost Španělska byl odpovídající odpočet rovnoměrně rozložen do dvou let (2017 a 2018). Na základě prováděcího nařízení (EU) 2017/2309 (9) byla první polovina odpočtu, tedy 1 134,677 tun, započítána do kvóty Španělska pro rok 2017. V roce 2018 již počáteční kvóta Španělska pro tuňáka křídlatého v Atlantském oceánu (EU) 2018/120 severně od 5° s. š. (ALB/AN05N) stanovená v nařízení zahrnovala odpočet 945,560 tun. Zbývající množství 189,117 tun by tedy mělo být odečteno z kvóty Španělska pro rok 2018.
(5)

Pokud jde o ústřední protistrany usazené ve třetích zemích, které již požádaly o uznání v souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. 648/2012, uznal jich Evropský orgán pro cenné papíry a trhy 32. Zbývající ústřední protistrany ze třetích zemí na uznání stále čekají a proces uznávání do 15. prosince 2018 dokončen nebude. Pokud nebude přechodné období prodlouženo, musely by instituce usazené v Unii (nebo jejich dceřiné podniky usazené mimo Unii), které mají vůči zbývajícím ústředním protistranám ze třetích zemí expozice, výrazně zvýšit svůj kapitál na tyto expozice, což by mohlo vést k odstoupení těchto institucí jako přímých účastníků v uvedených ústředních protistranách, či přinejmenším k dočasnému ukončení poskytování clearingových služeb klientům těchto institucí, a tudíž k vážnému narušení trhů, na nichž tyto ústřední protistrany působí.
(9)

Pravidla o metodách plnění, tedy o pověřování úkoly plnění rozpočtu a jeho podmínkách a omezeních by měla být sladěna s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046. K zajištění jednotného přístupu k financování vnější činnosti by mělo být navíc doplněno ustanovení o dalším pověřování osob úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, které by bylo obdobou úpravy v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (10). Toto nařízení by však mělo obsahovat zvláštní ustanovení o aktérech, kteří by dočasně jednali jako schvalující osoby na vnitrostátní úrovni, dále o pověření určitého poskytovatele služeb ze strany států AKT a zámořských zemí a území a o posílení ochrany finančních zájmů Unie v případě nepřímého řízení se státy AKT a se zámořskými zeměmi a územími.
(25)

Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly pokrývat desetiletá období a měly by poskytovat aktuální přehled o energetickém systému a odpovídajících politikách. Měly by stanovit vnitrostátní cíle pro každý z pěti rozměrů energetické unie a odpovídající politiky a opatření umožňující splnění těchto cílů a měly by mít analytický podklad. Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu pokrývající první období od roku 2021 do roku 2030 by měly věnovat zvláštní pozornost cílům týkajícím se snížení emisí skleníkových plynů, energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a propojení elektroenergetických soustav pro rok 2030. Členské státy by měly usilovat o zajištění souladu integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu s cíli udržitelného rozvoje Organizace spojených národů a o to, aby plány přispívaly k dosažení těchto cílů. Ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu mohou členské státy vycházet ze stávajících vnitrostátních strategií nebo plánů. Lhůta pro první návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a jeho konečnou verzi je jiná než pro následující plány, aby měly členské státy po přijetí tohoto nařízení dostatek času na přípravu svých prvních plánů. Členským státům se nicméně doporučuje, aby své první návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložily co nejdříve v roce 2018 s cílem umožnit řádnou přípravu, zejména na facilitativní dialog, který bude uspořádán v roce 2018 v souladu s rozhodnutím 1/CP.21 konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „úmluva UNFCCC“).
(49)

Jakákoli výjimka by měla být udělena pouze tehdy, může-li poskytovatel oproti příslušné referenční hodnotě stanovené BEREC prokázat, že opatření má na něj výrazně vyšší dopad než na většinu ostatních poskytovatelů v Unii a že by tento dopad významně oslabil jeho schopnost udržet svůj model poplatků za vnitrostátní komunikaci. Pokud vnitrostátní regulační orgán udělí výjimku, měl by stanovit maximální cenovou úroveň, kterou by poskytovatel mohl uplatnit na regulovanou komunikaci v rámci Unie a která by mu umožnila udržet konkurenceschopnou cenovou úroveň pro vnitrostátní komunikace. Jakákoliv taková výjimka by měla být omezena na dobu jednoho roku a mělo by být možné ji prodloužit, pokud poskytovatel prokáže, že podmínky pro udělení výjimky jsou i nadále splněny.
Osobní údaje získané členským státem v souladu s tímto nařízením by neměly být předávány ani zpřístupňovány žádné třetí zemi. Odchylně od uvedeného pravidla by mělo být možné takové osobní údaje třetí zemi předat, pokud toto předání podléhá přísným podmínkám a je v konkrétních případech nezbytné k usnadnění identifikace státního příslušníka třetí země za účelem jeho navrácení. Předávání jakýchkoliv osobních údajů třetím zemím by mělo být prováděno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (7) a se souhlasem vkládajícího členského státu. Je však třeba poznamenat, že se u třetích zemí návratu často nevyžadují rozhodnutí o odpovídající ochraně přijaté Komisí podle článku 45 nařízení (EU) 2016/679. Kromě toho se, navzdory intenzivnímu úsilí vyvíjenému Unií v rámci spolupráce s hlavními zeměmi původu neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahuje povinnost návratu, nedaří zajistit, aby tyto třetí země soustavně plnily závazek zpětně přebírat své státní příslušníky, který je stanoven mezinárodním právem. Dohody o zpětném přebírání, které byly uzavřeny Unií nebo členskými státy nebo jsou jimi aktuálně vyjednávány a které stanoví vhodné záruky pro předávání údajů do třetích zemí podle článku 46 nařízení (EU) 2016/679, se vztahují na omezený počet těchto třetích zemí.

Uzavření jakékoli nové dohody je i nadále nejisté. Za těchto okolností a jako výjimka z požadavku existence rozhodnutí o odpovídající ochraně nebo vhodných záruk by mělo být předávání osobních údajů orgánům třetích zemí podle tohoto nařízení umožněno pro účely provádění návratové politiky Unie. Mělo by být možné použít výjimku stanovenou v článku 49 nařízení (EU) 2016/679 za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku. Podle článku 57 uvedeného nařízení by jeho provádění, a to i pokud jde o předávání osobních údajů do třetích zemí podle tohoto nařízení, mělo být monitorováno nezávislými dozorovými úřady.
(3)

Určování třetích zemí, jejichž státní příslušníci podléhají vízové povinnosti nebo jsou od této povinnosti osvobozeni, by mělo být prováděno na základě uváženého hodnocení případ od případu na základě různých kritérií. Toto hodnocení by se mělo provádět pravidelně a mohlo by vést k legislativním návrhům na změnu přílohy I tohoto nařízení, která stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum, a přílohy II tohoto nařízení, která stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od vízové povinnosti osvobozeni při překračování vnějších hranic členských států pro pobyty, jejichž celková délka nepřekročí 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů, a to bez ohledu na možnost učinit za určitých okolností změny příloh týkající se konkrétní země, například v důsledku procesu uvolnění vízového režimu nebo jako konečný důsledek dočasného pozastavení osvobození od vízové povinnosti.
(46)

Pokud je vykonávající orgán informován o rozhodnutí vydávajícího orgánu nebo jiného příslušného orgánu ve vydávajícím státě vrátit zajištěný majetek oběti, vykonávající orgán by měl přijmout opatření nezbytná pro zajištění toho, aby daný majetek byl co nejdříve zajištěn a vrácen oběti. Vykonávající orgán by měl mít možnost postoupit majetek vydávajícímu státu, aby ho tento stát mohl vrátit oběti, nebo jej s výhradou souhlasu vydávajícího státu předat přímo oběti. Povinnost vrátit zajištěný majetek oběti by měla podléhat těmto podmínkám: vlastnické právo oběti k danému majetku by nemělo být napadeno, tedy mělo by být akceptováno, že oběť je právoplatným vlastníkem majetku a neexistují žádné vážné nároky, které by to zpochybňovaly; daný majetek by neměl být vyžadován jako důkaz v trestním řízení ve vykonávajícím státě; a práva dotčených osob, zejména práva třetích osob v dobré víře, by neměla být dotčena. Vykonávající orgán by měl vrátit zajištěný majetek oběti, pouze pokud jsou tyto podmínky splněny. Pokud má vykonávající orgán za to, že uvedené podmínky nebyly splněny, měl by konzultovat vydávající orgán, například požádat o dodatečné informace či projednat situaci, a to s cílem nalézt řešení. Pokud nelze nalézt žádné řešení, vykonávající orgán by měl mít možnost rozhodnout, že zajištěný majetek oběti nevrátí.
(21)

Kromě toho by za účelem odstranění možných stávajících překážek členské státy měly během přechodného období 24 mměsíců od počátku používání tohoto nařízení provést přezkum stávajících právních nebo správních předpisů obecné povahy, které stanovují požadavky na lokalizaci údajů, a veškeré takové požadavky na lokalizaci údajů, u kterých mají za to, že jsou v souladu s tímto nařízením, sdělit i s jejich odůvodněním Komisi. To by mělo Komisi umožnit přezkoumání souladu veškerých zbývajících požadavků na lokalizaci údajů. Komise by měla mít případně možnost, vznést vůči dotčenému členskému státu připomínky. Tyto připomínky by mohly obsahovat doporučení, aby členský stát požadavek ohledně umístění údajů změnil nebo zrušil.
(55)

Není-li porušení zabezpečení osobních údajů řešeno náležitě a včas, může to fyzickým osobám způsobit fyzickou, hmotnou či nehmotnou újmu. Jakmile se tedy správce o porušení zabezpečení osobních údajů dozví, měl by je bez zbytečného odkladu a, je-li to možné, do 72 hodin poté, co se o něm dozvěděl, ohlásit evropskému inspektorovi ochrany údajů, ledaže může v souladu se zásadou odpovědnosti doložit, že je nepravděpodobné, že by dané porušení zabezpečení osobních údajů mělo za následek riziko pro práva a svobody fyzických osob. Není-li toto ohlášení možné učinit do 72 hodin, měly by být spolu s ním uvedeny důvody zpoždění a informace mohou být poskytnuty postupně bez zbytečného dalšího prodlení. Je-li zpoždění důvodné, měly by být méně citlivé nebo méně konkrétní informace o porušení sděleny co nejdříve, místo aby se čekalo s ohlášením až na úplné vyšetření příslušného incidentu.
(56)

V zájmu prohloubení operativní spolupráce mezi Eurojustem a Europolem, a zejména k propojení údajů, které již mají v držení, by měl Eurojust umožnit Europolu přístup ke svým údajům, které uchovává, na základě systému výskyt shody/bez výskytu shody (tzv. hit/no-hit systém). Eurojust a Europol by měly zajistit přijetí nezbytných opatření pro optimalizaci své operativní spolupráce, přičemž řádně zohlední své pravomoci a jakákoli omezení stanovená členskými státy. Tato pracovní ujednání by měla Eurojustu a Europolu zajistit přístup ke všem informacím, které byly Europolu poskytnuty pro účely křížové kontroly, a možnost vyhledávání v nich v souladu se zvláštními zárukami a zárukami pro ochranu údajů stanovenými v tomto nařízení. Veškerý přístup Europolu k údajům v držení Eurojustu by měl být technickými prostředky omezen na informace spadající do příslušných oblastí působnosti Eurojustu a Europolu.
(35)

Na podporu dodržování předpisů a s cílem odrazovat od jejich obcházení by členské státy měly zavést sankce za nedodržení ohlašovací nebo oznamovací povinnosti peněžní hotovosti. Tyto sankce by se měly použít pouze v případě nesplnění ohlašovací nebo oznamovací povinnosti peněžní hotovosti podle tohoto nařízení a neměly by brát v potaz případnou trestnou činnost, která může s peněžní hotovostí souviset, což může být předmětem dalšího vyšetřování a opatření, jež do oblasti působnosti tohoto nařízení nespadají. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující a neměly by jít nad rámec toho, co je nezbytné na podporu dodržování předpisů. Sankce zavedené členskými státy by měly v celé Unii odrazovat od porušování tohoto nařízení rovnocenným způsobem.
(17)

Za účelem stanovení rybolovných práv by měla existovat horní prahová hodnota pro rozmezí hodnot FMSY pro běžné využívání, a pokud se má za to, že je dotčená populace v dobrém stavu, pro určité případy i dodatečná horní hranice. Rybolovná práva by mělo být možné stanovit na úroveň horní meze pouze tehdy, je-li to na základě vědeckých doporučení či důkazů nutné k dosažení cílů tohoto nařízení v rámci smíšeného rybolovu, nebo je-li to zapotřebí k tomu, aby se předešlo újmě populace v důsledku vnitrodruhové či mezidruhové dynamiky, nebo aby se omezily rozdíly v rybolovných právech mezi jednotlivými roky.
(12)

Dostupnost údajů o emisích CO2 a spotřebě paliva u jednotlivých kategorií těžkých vozidel závisí na tom, kdy se na dané kategorie začne vztahovat nařízení (EU) 2017/2400. V zájmu zajištění jasnosti a právní jistoty ohledně povinností pro výrobce týkajících se sledování a vykazování údajů by toto nařízení mělo stanovit roky, od nichž platí povinnost sledování a vykazování údajů u jednotlivých kategorií těžkých vozidel spadajících do jeho oblasti působnosti. Podle nařízení (EU) 2017/2400 budou údaje k dispozici u některých nových těžkých vozidel, která budou registrována v roce 2019. Počínaje tímto rokem by výrobci měli být povinni sledovat a vykazovat technické údaje týkající se těchto vozidel. U jiných kategorií a skupin těžkých vozidel budou údaje k dispozici až později. Pro určení roků, od nichž platí povinnost sledování a vykazování údajů u těchto kategorií a skupin vozidel, by měla být stanovena přiměřená lhůta. Vzhledem k tomu, že vypracování postupů pro určení množství emisí CO2 a spotřeby paliva u zbývajících kategorií a skupin těžkých vozidel je technicky složité, by daná lhůta měla být stanovena na sedm let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(30)

Zásada pěstování plodin vázaného na půdu a vyživování rostlin především prostřednictvím půdního ekosystému byla stanovena nařízením (ES) č. 834/2007. Některé hospodářské subjekty však rozvinuly hospodářskou činnost spočívající v pěstování rostlin na „ohraničených záhonech“ a jejich vnitrostátní orgány je certifikovaly jako ekologické podle nařízení (ES) č. 834/2007. Dne 28. června 2017 bylo v rámci řádného legislativního postupu dosaženo dohody, že ekologická produkce by měla být založena na vyživování rostlin především prostřednictvím půdního ekosystému a měla by být vázána na půdu a že pěstování rostlin na „ohraničených záhonech“ by již od uvedeného data nemělo být povoleno. S cílem poskytnout hospodářským subjektům, které do uvedeného data takovou hospodářskou činnost vykonávaly, možnost přizpůsobit se by jim mělo být povoleno zachovat jejich produkční plochy, které před uvedeným datem jejich vnitrostátní orgány certifikovaly jako ekologické podle nařízení (ES) č. 834/2007, po dobu dalších deseti let ode dne použitelnosti tohoto nařízení. Na základě informací poskytnutých členskými státy Komisi byla přede dnem 28. června 2017 uvedená činnost v Unii povolena pouze ve Finsku, Švédsku a Dánsku. O používání ohraničených záhonů v ekologickém zemědělství by měla Komise vypracovat zprávu, kterou zveřejní pět let ode dne použitelnosti tohoto nařízení.
(24)

Seznam poštovních zásilek, které jsou předmětem opatření pro transparentnost cen, by se měl omezit, aby se usnadnila srovnatelnost a minimalizovala administrativní zátěž kladená na poskytovatele služeb přeshraničního dodávání balíků a na národní regulační orgány. Zahrnuty by měly být standardní a doporučené služby, neboť jsou základem povinnosti všeobecných služeb a s ohledem na to, jak významná je funkce sledování zásilky u elektronického obchodování, by rovněž měly být zahrnuty ceny za balíky s možností sledování a za doporučené balíky, ať již se na ně povinnost všeobecných služeb vztahuje, či nikoli, aby byla zajištěna srovnatelnost napříč Unií. Důraz by měl být kladen na ceny zásilek s nižší hmotností, které představují většinu poštovních zásilek dodávaných prostřednictvím poskytovatelů služeb dodávání balíků, a na ceny za poštovní zásilky o tloušťce přesahující 20 mm, které jsou zpracovávány jako listovní zásilky. Měly by být zahrnuty pouze sazby za jednotlivou zásilku, jelikož to jsou ceny placené nejmenšími odesílateli. Příslušné poštovní zásilky by měly být jasně uvedeny v příloze k tomuto nařízení. Toto nařízení neukládá poskytovatelům služeb přeshraničního dodávání balíků povinnost nabízet všechny poštovní zásilky uvedené v této příloze. S cílem zajistit přesnost by informace o sazbách měli poskytovat samotní poskytovatelé služeb přeshraničního dodávání balíků. Tyto sazby by měla Komise zveřejňovat na vyhrazených internetových stránkách, jež mají neutrální a nekomerční povahu.
(7)

Komise by měla dodržovat následující kritéria: a) Komise by měla změnit sazbu dodatečného dovozního cla, pokud nelze rozsah pozastavení upravit na úroveň zrušení nebo zmenšení výhod doplněním produktů do seznamu v příloze I nebo jejich odstraněním z tohoto seznamu; jinak by Komise měla doplnit produkty do seznamu v příloze I, pokud se rozsah pozastavení zvýší, nebo produkty z tohoto seznamu odstranit, pokud se rozsah pozastavení sníží; b) jestliže se produkty doplňují, měla by Komise automaticky vybírat produkty ze seznamu v příloze II podle pořadí, ve kterém jsou produkty uvedeny; následně by Komise měla rovněž změnit seznam v příloze II odstraněním produktů, které doplnila do seznamu v příloze I; c) jestliže se produkty odstraňují, měla by Komise nejprve odstranit produkty, které byly do seznamu v příloze I doplněny po 1. květnu 2005; poté by Komise měla odstranit produkty, které byly na seznamu v příloze I uvedeny 1. května 2005, a to podle pořadí na tomto seznamu.
(12)

V souladu se zásadami stanovenými v příloze V směrnice 2003/87/ES by měl ověřovatel používat přístup založený na analýze rizik s cílem získat ověřovací posudek poskytující přiměřené ujištění, že údaje o celkovém množství emisí nebo celkovém počtu tunokilometrů neobsahují závažné nepřesnosti a výkaz lze v rámci ověřování označit za uspokojivý. Úroveň ujištění by se měla týkat hloubky a podrobností ověřovacích činností prováděných během ověřování a znění výkladu ověřovacího posudku. Pokud to zjištění a informace získané během ověřovacího postupu vyžadují, měl by být ověřovatel povinen přizpůsobit jednu nebo více činností ověřovacího postupu, aby splnil požadavky na dosažení přiměřeného ujištění.
„3. Údaj o hladině akustického výkonu podle části 14 přílohy se, je-li to vyžadováno, umístí viditelně, čitelně a nesmazatelně na bezpilotní letadlo, ledaže to není možné nebo to nelze s ohledem na velikost výrobku požadovat, a na obal.“
„(1)

Výhradním účelem je umožnit mezinárodní obchod s vlnou z vikuní ( Vicugna vicugna ) a produkty z ní, pouze pokud vlna pochází ze stříhání živých vikuní. Obchod s produkty získanými z vlny se může uskutečnit pouze v souladu s těmito ustanoveními: a) Jakákoli osoba nebo subjekt zpracovávající vlnu z vikuní pro výrobu látek a oděvů musí požádat příslušné orgány země původu [Země původu: země, v nichž se tento druh vyskytuje, tj. Argentina, Bolívie, Chile, Ekvádor a Peru] o povolení používat označení, značku nebo logo „[ZEMĚ PŮVODU –] VICUÑA“, které přijaly státy, na jejichž území se vikuňa vyskytuje a které jsou signatáři úmluvy „Convention for the Conservation and Management of the Vicuña“. b) Látky nebo oděvy uváděné na trh musí být označeny nebo identifikovány v souladu s těmito ustanoveními: i) Pro mezinárodní obchod s látkami vyrobenými z vlny stříhané z živých vikuní, bez ohledu na to, zda byly látky vyrobeny ve státech, v nichž se tento druh vyskytuje, nebo mimo ně, musí být použito označení, značka nebo logo, aby bylo možné identifikovat zemi původu. Označení, značka nebo logo „[ZEMĚ PŮVODU –] VICUÑA“ má podobu podrobně popsanou níže: Toto označení, značka nebo logo musí být umístěno na rubové straně látky. Kromě toho, musí být slova „[ZEMĚ PŮVODU –] VICUÑA“ uvedena na pevném okraji látky. ii) Pro mezinárodní obchod s oděvy vyrobenými z vlny stříhané z živých vikuní, bez ohledu na to, zda byly vyrobeny ve státech, v nichž se tento druh vyskytuje, nebo mimo ně, musí být použito označení, značka nebo logo uvedené v písmenu b) bodě i). Toto označení, značka nebo logo musí být uvedeno na štítku přímo na oděvu. Pokud jsou oděvy vyráběny mimo zemi původu, měla by být kromě označení, značky nebo loga uvedených v písmenu b) bodě i) uvedena rovněž země, kde byl oděv vyroben. c) Pro mezinárodní obchod s rukodělnými výrobky z vlny stříhané z živých vikuní vyrobenými ve státech, v nichž se tento druh vyskytuje, musí být použito označení, značka nebo logo „VICUÑA [ZEMĚ PŮVODU] – ARTESANÍA“, jak je upřesněno níže: d) Pokud se pro výrobu látek a oděvů používá vlna stříhaná z živých vikuní z různých zemí původu, musí být použito označení, značka nebo logo, jak je upřesněno v písmenu b) bodech i) a ii). e) Všechny ostatní exempláře jsou považovány za exempláře druhů uvedené v příloze I a obchod s nimi je podle toho regulován.“