ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Vysoké dluhy portugalských firem stále nepříznivě ovlivňují jejich výkonnost a brání novým investicím. Zadluženost domácností výrazně klesla. V návaznosti na komplexní posouzení centrální banka posílila sledování likvidity a kapitálové pozice bank a také posoudila ozdravné plány bank. Podíl podnikových úvěrů v selhání zůstává vysoký (více než 18 %) a zatěžuje rozvahy bank. Reforma daně z příjmu právnických osob zahájená v roce 2014 zpřísňuje omezení odpočitatelnosti čistých finančních nákladů, avšak vysokou míru zvýhodnění dluhu u daní z příjmů právnických osob lze dále řešit. Platformy/procesy restrukturalizace podniku PER a SIREVE se přepracovávají s větším důrazem na to, aby se spíše pomáhalo životaschopným podnikům pokračovat v jejich činnosti, než aby byly likvidovány. Údaje o snižování páky za rok 2014 vykazují značný pokrok v provádění opatření ke snížení převisu dluhu v podnikové sféře. Strategický plán restrukturalizace podnikových dluhů zveřejněný v květnu 2014 postupně získává prostřednictvím různých opatření podobu právních předpisů. Dochází také k pokroku v rozšiřování možností financování, které jsou k dispozici pro nefinanční podniky, a to prostřednictvím podpory kapitálových investic. Rozvojová finanční instituce, formálně zřízená v září 2014, má za cíl řešit selhání trhu, která malým a středním podnikům brání v přístupu k finančním prostředkům.
(10)

Na straně nabídky je strukturální neefektivita příčinou nedostatečné nabídky bydlení a přispívá k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto omezující faktory brzdí mobilitu pracovních sil a působí sociální problémy zranitelným skupinám. Nabídku omezuje neefektivní využívání stávajícího bytového fondu, stejně jako strukturálně nedostatečné investice do nové výstavby. Zejména by měly být posíleny pobídky pro obce, aby aktivně podporovaly investice do výstavby a řešily potřeby bydlení zranitelných skupin. Je třeba podpořit hospodářskou soutěž v odvětví stavebnictví a aby toho bylo dosaženo, měly by být zajištěny plně transparentní postupy zadávání veřejných zakázek. Plánovací a odvolací procesy jsou dlouhé a složité a měly by být racionalizovány. Za příčinu nepružnosti trhu s nájemním bydlením, který zřejmě neplní svou úlohu při snižování tlaku na ceny nemovitostí nebo při podpoře potřeb mobility, je označována především vysoká míra regulace nájmů. Tato nepružnost by měla být řešena postupnou reformou systému stanovování nájmů. To by mělo umožnit větší diferenciaci úrovní nájemného, což by mohlo vést k efektivnějšímu využívání stávajícího bytového fondu, a větší svobodu v uzavírání smluv mezi nájemníky a pronajímateli.
(8)

Na Francii se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 plánuje napravit nadměrný schodek do roku 2017, v souladu s doporučením Rady ze dne 10. března 2015, a dosáhnout střednědobého cíle – strukturálního schodku ve výši 0,4 % HDP – do roku 2018 (6). Vláda sice plánuje dodržet cíle celkového schodku stanovené Radou, fiskální úsilí (7) plánované pro období let 2015–2017 však nedosahuje požadované úrovně. Vláda ve svém programu stability z roku 2015 očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP dosáhne vrcholu 97 % v roce 2016, než poklesne na 95,5 % HDP v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Dne 10. června 2015 předložila Francie zprávu o přijatých opatřeních, v níž poskytla další informace o opatřeních plánovaných na období let 2015–2017. Po posouzení této zprávy vydala Komise dne 1. července 2015 sdělení, v němž vyjádřila stanovisko, že postup při nadměrném schodku by měl být pozastaven. Podle prognózy Komise z jara 2015, která byla za účelem zohlednění zprávy o přijatých opatřeních předložené Francií aktualizována, by měl celkový schodek státního rozpočtu v roce 2015 dosáhnout 3,8 % HDP, čímž se dodrží cíl 4 % HDP stanovený Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální úsilí, které se v uvedeném roce očekává, bude nicméně nižší, než doporučila Rada. Pokud jde o rok 2016, aktualizovaná prognóza Komise s ohledem na další informace obsažené ve zprávě Francie o přijatých opatřeních předpokládá, že celkový schodek státního rozpočtu dosáhne 3,4 % HDP, což je v souladu s doporučeným cílem. Neočekává se však, že fiskální úsilí dosáhne cíle, který doporučila Rada. Doporučení Rady ze dne 10. března 2015 vyzvalo k předložení hodnocení klíčových opatření plánovaných na roky 2016 a 2017, které však zpráva o přijatých opatřeních neobsahovala. Dále nebyl aktualizován zákon „Loi de programmation des finances publiques“, jak doporučila Rada. Obecně lze konstatovat, že konsolidační strategie prováděná Francií je založena především na zlepšujících se cyklických podmínkách a pokračující nízké úrovni úrokových sazeb, a je tedy ohrožena riziky. Na základě posouzení programu stability se Rada s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 a sdělení Komise z 1. července 2015 domnívá, že Francie ustanovení Paktu o stabilitě a růstu obecně dodržuje. Aby však byla ve stanovené lhůtě zajištěna trvalá náprava nadměrného schodku, bylo by třeba posílit rozpočtovou strategii a podpořit ji prováděním komplexních a ambiciózních strukturálních reforem.
13.

jak je uvedeno ve víceletém akčním plánu v oblasti evropské e-justice na období let 2014–2018, budoucí práce v této oblasti by měla být rozšířena, aby dále usnadnila organizaci a provádění přeshraničních videokonferencí ve všech členských státech, a to propagací používání nástrojů IT pro podporu a organizaci videokonferencí a posílením interoperability pro videokonference. Tato práce by měla rovněž zahrnovat vytvoření společného formuláře pro žádost o přeshraniční videokonferenci/potvrzení přeshraniční videokonference. Rovněž by mělo být zváženo vytvoření sítě pro výměnu zkušeností a sdílení osvědčených postupů v oblasti videokonferencí, včetně odborné přípravy. Měla by být zvážena účast odborníků z praxe, jako jsou soudci, státní zástupci, advokáti, mediátoři a soudní tlumočníci, na této činnosti;
(13)

V případě Spojeného království by prodloužení o další rok, což je podle nařízení (ES) č. 1467/97 obecným pravidlem, bylo příliš náročné, neboť by to znamenalo úpravu celkového schodku ve výši 2,2 % HDP. Taková úprava v období 2015–2016 by mohla podstatně ovlivnit nedávné zvýšení růstu reálných mezd a mohla by tak mít negativní důsledky pro růst. Vyžadovala by rovněž, aby ve velmi omezeném časovém plánu byla přijata další opatření. Podle aktualizované prognózy Komise z jara 2015 by taková úprava měla velmi negativní dopad na hospodářský růst. Z tohoto důvodu se zdá vhodné prodloužit lhůtu Spojeného království k odstranění nadměrného schodku o dva roky.
12.

Do provádění programu by měl být prakticky zapojen Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, který by měl zejména poskytovat zvláštní podporu členským státům a zúčastněným přidruženým státům, především pak těm, které nemají se znovuusídlováním žádné dřívější zkušenosti. Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu by měl provádění programu sledovat a pravidelně o něm podávat zprávy.
Spolehlivé výsledky poskytuje tato analytická metoda:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – verze 7.1“. Metodu lze stáhnout z internetových stránek: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Kromě toho by měl být konzultován článek s názvem „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS“, v němž je uvedeno, jak začlenit látku znečišťující životní prostředí perchlorát do výše zmíněné multireziduální metody QuPPe. Tento článek lze stáhnout z internetových stránek http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf.

Mez kvantifikace (LOQ) by měla být zacílena tak, aby nebyla vyšší než 2 μg/kg pro analýzu perchlorátu v potravinách pro kojence a malé děti, 10 μg/kg v ostatních potravinách a 20 μg/kg v sušených bylinách, koření a bylinných a ovocných čajích.
(10)

Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí je navzdory nedávné reformě důchodového systému ohrožena růstem výdajů na důchody a trvalým nárůstem výdajů na dlouhodobou péči. Pojištění dlouhodobé péče má v roce 2015 (6) vykázat schodek a jeho rezervy se mají postupně snižovat, takže již v roce 2017 budou pod úrovní zákonného minima ve výši 10 % výdajů. V rozpočtu na rok 2015 byla přijata některá potenciálně úsporná opatření (7). Plánovaná reforma pojištění dlouhodobé péče, jejímž cílem je poskytnout potřebným osobám dlouhodobou péči s odpovídající úrovní služeb a zajistit odpovídající financování, se dosud nepromítla do právních předpisů. Reforma důchodového systému z roku 2012 nebyla dost ambiciózní: propastí mezi zákonem stanoveným a skutečným věkem odchodu do důchodu se zabývala pouze zčásti. Nadále existuje několik možností předčasného odchodu do důchodu. Účast starších pracovníků na trhu práce zůstává v porovnání s ostatními členskými státy velmi nízká. Byl připraven legislativní návrh související s reformou důchodového systému, který mění zákoník práce (ohledně věku odchodu do důchodu). Návrh sestává z balíčku opatření, jehož cílem je udržet starší pracovníky v zaměstnání.
(6)

Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Španělsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Španělsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014. Do zprávy byly rovněž zahrnuty výsledky hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Komise při analýze dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami, jež si žádají rozhodné politické kroky a zvláštní sledování. Země sice v posledních letech zaznamenala určité zlepšení ve vyrovnávání běžného účtu a významné úsilí o snižování finanční páky, ale v kontextu velmi vysoké nezaměstnanosti si náležitou pozornost zasluhují především rizika spojená s vysokou zadlužeností soukromého a veřejného sektoru a se silně negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí. Přijetí opatření, která by snížila riziko nepříznivých účinků na španělské hospodářství a vzhledem k jeho velikosti i riziko negativního efektu přelévání do hospodářské a měnové unie, se jeví jako mimořádně důležité.
Na Českou republiku se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné zlepšování celkového schodku vládního sektoru, který by měl dosahovat 1,9 % HDP v roce 2015 a 0,6 % HDP v roce 2018. Záměrem vlády je dosáhnout střednědobého cíle (tj. strukturálního schodku ve výši 1 % HDP) v roce 2018, ale na základě přepočteného strukturálního salda (5) se očekává, že uvedený cíl bude splněn do roku 2016. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle konvergenčního programu v roce 2015 dosáhnout téměř 41 % a následně by měl postupně klesat až na 40,2 % v roce 2018. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný a opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016, byla dostatečně upřesněna. Hrozí však, že dopad opatření plánovaných na straně příjmů by mohl být nižší, než jaký se odhaduje. Podle prognózy Komise z jara 2015 by mělo být v roce 2015 dodrženo výdajové kritérium. Pro rok 2016 se očekává určité odchýlení, neboť čistý růst výdajů referenční hodnotu přesáhne o 0,3 % HDP. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření.

Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Česká republika by měla ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Hlavní prvky stávajícího fiskálního rámce jsou zavedeny. Rozsah střednědobého rozpočtového plánování a numerického fiskálního pravidla je však omezený a prosazování vázne. Během roku 2015 by měl být podle aktuálních plánů přijat návrh reformního balíčku, který byl několikrát upraven a zpožděn. Česká republika stále čelí výzvám, pokud jde o dlouhodobou fiskální udržitelnost, a to především kvůli očekávaným nárůstům ve výdajích na důchody a zdravotní péči. V případě důchodového systému se výhled poněkud zlepšil díky příznivějším demografickým prognózám. Postupně se zvyšuje zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu, ale změna plánovaná pro střednědobý výhled je příliš pomalá. V současné době jsou projednávány změny ve stávajícím systému valorizace důchodů, ale prozatím nebyla přijata žádná opatření. Třebaže byla podniknuta některá opatření ke zlepšení nákladové efektivnosti a správy ve zdravotnictví, pokrok v této oblasti byl omezený. Z ukazatelů, jimiž se měří výsledky v nemocničním odvětví, vyplývá, že lékařská péče není vždy poskytována nákladově efektivním způsobem, a přidělování zdrojů komplikují přetrvávající problémy se zavedením systému pro úhrady nákladů, které nemocnicím vznikají. Praktičtí lékaři také podle všeho náležitě neplní úlohu lékařů prvního styku. Veřejné zakázky ve zdravotnictví jsou často provázeny nesrovnalostmi, což nasvědčuje nedostatkům ve správě a dozoru.
(8)

Na Polsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu, poté co byl v červnu 2015 ukončen postup při nadměrném schodku (5). Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje postupné snižování celkového schodku vládního sektoru z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále na 1,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 se lze domnívat, že nadměrný schodek byl odstraněn již v roce 2014, tedy jeden rok před stanovenou lhůtou, vezme-li se v úvahu, že překročení referenční hodnoty 3 % HDP, kterou stanoví Smlouva, vysvětlují čisté rozpočtové náklady na systémovou důchodovou reformu. Podle konvergenčního programu hodlá vláda splnit do roku 2019 střednědobý cíl – strukturální schodek ve výši 1 % HDP. V roce 2015 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP svého maxima, tj. 51,7 %, následně jej vláda v roce 2018 hodlá snížit na 49,1 %. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný pro rok 2015 a pro rok 2016 je optimistický. Na základě celkového posouzení se předpokládá, že Polsko v roce 2015 dodrží požadovanou korekci ve vztahu k střednědobému cíli, jelikož čistý růst výdajů je pod referenční hodnotou. Opatření, jež mají podpořit dosažení plánovaných cílů v oblasti schodku od roku 2016 nebyla dosud dostatečně upřesněna. Podle prognózy Komise z jara 2015 existuje riziko, že v roce 2016 se požadovaná korekce mírně odchýlí od cíle, neboť strukturální korekce nedosahuje požadované výše. V roce 2016 budou tudíž zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Polsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet. Příjmy z daní by bylo možné zvýšit omezením rozsáhlého využívání snížených sazeb DPH, jak je tomu v současnosti, a zvýšením účinnosti daňové správy.
(12)

Aktivní politiky na trhu práce jsou nedostatečně rozvinuté, pokud jde o pokrytí i zacílení. Kvůli roztříštěnosti agentur je velmi náročné poskytovat nezaměstnaným a neaktivním osobám dávky a služby. Koordinace mezi úřady práce a ředitelstvím pro sociální pomoc není zaměřena na efektivní a integrované zajišťování opatření na pomoc nejzranitelnějším skupinám. Bulharsko má vysoký podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří nejsou v kontaktu se službami zaměstnanosti, a pohybují se tak mimo dosah standardních aktivačních opatření trhu práce. Většina nezaměstnaných v Bulharsku je bez práce dlouhodobě, což nasvědčuje tomu, že je tento fenomén více strukturální než cyklický. Bulharská minimální mzda je sice v nominálním vyjádření nejnižší v Unii, ale od roku 2011 se podstatně zvýšila a vláda v nadcházejících letech plánuje další výrazná navýšení. Takovéto ostré diskreční posuny ve vládní politice stanovování mezd by mohly narušit trh práce. Pro stanovování minimální mzdy navíc neexistují jasná pravidla, takže systém vytváří nejistotu ohledně toho, zda bude dosaženo správné rovnováhy mezi podporou zaměstnanosti a konkurenceschopnosti na jedné straně a ochranou pracovních příjmů na straně druhé. Chudoba a sociální vyloučení jsou i nadále problémem, jelikož míra materiální deprivace v Bulharsku je jedna z nejvyšších v Unii. Obzvláště vysoká míra chudoby a sociálního vyloučení panuje u romské populace. Většina mladých Romů nepracuje ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. Docházka romských dětí do předškolních zařízení a školek je nízká a téměř čtvrtina dětí ve věku 7–15 let je mimo vzdělávací systém.
(8)

Na Slovinsko se v současnosti vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Podle programu stability z roku 2015 má vláda v plánu do roku 2015 v souladu se lhůtou stanovenou Radou napravit nadměrný schodek a do roku 2020 – tj. rok po skončení programového období – dosáhnout střednědobého cíle v podobě vyrovnaného strukturálního rozpočtu. Vláda hodlá postupně snižovat celkový schodek státního rozpočtu na 2,9 % HDP v roce 2015 a na 0,9 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability v roce 2015 dosáhnout maxima na úrovni 81,6 % a poté by měl začít klesat. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je realistický. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá včasná a trvalá náprava nadměrného schodku do roku 2015. Fiskální úsilí je zároveň nižší, než doporučuje Rada, a to pokud jde o strukturální saldo i přijatá diskreční opatření. Dojde-li podle plánu ke včasné nápravě nadměrného schodku, bude Slovinsko od roku 2016 zařazeno do preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu. Opatření na podporu plánovaných cílů týkajících se schodku po roce 2016 nebyla dostatečně upřesněna. S ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se proto zdá, že v roce 2016 existuje riziko značného odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého cíle a že budou zapotřebí další opatření. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 spatřuje Rada riziko, že Slovinsko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží. Co se týče fiskálních pravidel, v roce 2013 Parlament schválil ústavní základ pro stanovení pravidla vyrovnaného nebo přebytkového rozpočtu veřejných financí ve strukturálním vyjádření. Potřebné prováděcí právní předpisy však nebyly dosud přijaty. Předpokládá se, že revizí zákona o veřejných financích bude vytvořen nezbytný právní základ, pokud jde o procesní otázky, jež budou zásadní pro zákon o fiskálních pravidlech.
(8)

Na Spojené království se v současné době vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu na období 2014–2015 plánuje vláda zlepšení celkového schodku ze 4,3 % HDP v období 2015–2016 na 2,2 % HDP v období 2016–2017 s cílem dosáhnout přebytku ve výši 0,1 % HDP v období 2019–2020. Konvergenční program neobsahuje střednědobý rozpočtový cíl. Očekává se, že míra zadlužení dosáhne maximální hodnoty 88,8 % v období 2015–2016 a postupně se sníží na hodnotu 81,4 % v období 2019–2020. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se nepředpokládá, že by Spojené království napravilo svůj nadměrný schodek do období 2014–2015, což byla lhůta stanovená Radou. Kromě toho bylo fiskální úsilí nižší, než doporučila Rada. Z tohoto důvodu Rada dne 19. června v souladu s čl. 126 odst. 8 SFEU rozhodla, že Spojené království nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 2. prosince 2009, a vydala nové doporučení, v němž požaduje, aby Spojené království provedlo nápravu nadměrného schodku do období 2016–2017. Konvergenční program je v souladu s novou lhůtou 2016–2017 v rámci postupu při nadměrném schodku. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2015 se předpokládá, že Spojené království napraví svůj nadměrný schodek do období 2016–2017 a dosáhne doporučeného fiskálního úsilí. Opatření na podporu plánované míry schodku od období 2015–2016 jsou již specifikována, ale jsou potřebné další podrobnosti o stanovených limitech výdajů jednotlivých resortů. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Spojené království by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu dodržet.
(10)

Právě se zřizuje národní nezávislá akreditační agentura a rozvíjí se nový model financování zaměřený na kvalitu pro lotyšské vysokoškolské vzdělávání. Navzdory určitému pokroku při reformě systému výzkumu a inovací, v souladu s rámcem pro inteligentní specializaci, přináší nedostatečné veřejné financování do roztříštěného systému výzkumu a inovací jen slabé vědecké výsledky. Lotyšsko v roce 2013 investovalo jen okolo 0,6 % HDP do výzkumu a vývoje – jedná se o třetí nejnižší úroveň v Unii. Intenzita výzkumu a vývoje ve veřejném sektoru dosáhla v roce 2013 pouze 0,43 % HDP. Nedostatek inovací a soukromých investic do odvětví s vyšší přidanou hodnotou a odvětví s intenzivním využitím znalostí brzdí konkurenceschopnost.
(10)

Německo nespecifikovalo žádná opatření, jež by zvyšovala pobídky k pozdějšímu odchodu do důchodu – ty se přitom jeví jako nezbytné, protože v zemi se očekává silný pokles počtu obyvatel v produktivním věku a ve střednědobém výhledu by se zde mohl projevit nedostatek kvalifikované pracovní síly. Daňové zatížení pracovníků pobírajících 50 % až 67 % průměrné mzdy se od roku 2001 nijak podstatně nezměnilo a patří k nejvyšším v Unii. Nedávné reformy systémů sociálního pojištění pravděpodobně dále zvýší sazby příslušných příspěvků, a daňové zatížení tak ještě více vzroste. Tento vývoj by mohl nepříznivě ovlivňovat účast na trhu práce a disponibilní příjem. Dopad fiskální brzdy je v současnosti zmírňován nízkou inflací. Při dynamickém růstu mezd a mírném zvyšování míry inflace v nadcházejících letech by však fiskální brzda mohla vést k významným nediskrečním nárůstům daní. To by se pak mohlo odrazit i v disponibilním příjmu. Německo v omezené míře pokročilo při zvyšování úrovně dosaženého vzdělání u znevýhodněných osob. U mladých lidí z řad migrantů existuje dvojnásobná pravděpodobnost, že nedokončí studium. Nepříznivé daňové nastavení bude zřejmě důležitým faktorem, jenž bude osoby, které by přinesly nebo které přinášejí druhý příjem do domácnosti, odrazovat od hledání práce nebo od prodloužení pracovní doby. Mimo jiné i proto pracuje v zemi malý podíl žen na plný úvazek a průměrný počet hodin, které ženy odpracují, patří k nejnižším v Unii. Osvobození pracovních míst typu tzv. „mini-jobs“ od daně z příjmu fyzických osob a v mnoha případech i od veškerých zaměstnaneckých příspěvků na sociální zabezpečení nemotivuje pracovníky k tomu, aby přecházeli do zaměstnání, kde by jejich odměna převyšovala strop pro mini-jobs (stanovený na 450 EUR měsíčně).
(9)

Federální vláda schválila rozsáhlou důchodovou reformu, jejíž cílem je snížit rozdíl mezi skutečným a zákonem stanoveným věkem odchodu do důchodu a tento zákonem stanovený věk zvýšit. Věková hranice pro předčasný odchod do důchodu se má po roce 2016 dále zvyšovat až na 63 let v roce 2018, přičemž minimální počet odpracovaných let se má od roku 2019 zvýšit na 42. V dlouhodobém horizontu federální vláda souhlasila se zvýšením zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu z 65 na 66 let v roce 2025 a na 67 let v roce 2030. Plánuje se postupné zavedení důchodového systému založeného na kreditech, s mechanismy úpravy, které reagují na demografický nebo hospodářský vývoj, například zvyšování střední délky života nebo změny poměru ekonomické závislosti. Úspěšná strategie konsolidace vyrovnávající dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet a zajišťující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí závisí na rychlém provedení této reformy důchodového systému. Vzhledem k tomu, že stále existuje jen málo pobídek na podporu zaměstnatelnosti starších pracovníků, by tyto důchodové reformy měly být doprovázeny opatřeními na podporu zaměstnanosti a reformami trhu práce přispívajícími k aktivnímu stárnutí.