ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Výsledky pilotní fáze byly předloženy v pracovním dokumentu útvarů Komise z roku 2019 s názvem „Sustainable Products in a Circular Economy – Towards an EU Product Policy Framework contribution to the Circular Economy“ (Udržitelné produkty v oběhovém hospodářství – Cesta k přínosu rámce politiky EU v oblasti produktů k oběhovému hospodářství) (2). Ve stejném pracovním dokumentu útvarů Komise byla rovněž uvedena možná využití metod stanovení environmentální stopy v rámci rozvoje politik na úrovni EU. Od roku 2019 a v návaznosti na výzvu k vyjádření zájmu určenou průmyslu Komise pokračovala ve vytváření pravidel produktové kategorie ke stanovení environmentální stopy.
3.

Členské státy by měly stanovit priority v oblasti investic a reforem, které se týkají priorit EVP, a poskytnout nutné podmínky a podporu pro posílení soukromých investic do výzkumu a inovací na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni tím, že budou stanovovány realistické, avšak ambiciózní vnitrostátní dobrovolné cíle a výsledky v oblasti investic do výzkumu a vývoje při současném zohlednění vnitrostátních podmínek: a) veřejné výdaje na výzkum a vývoj a soukromé investice do výzkumu a inovací potřebují odpovídající politický a regulační rámec, aby se maximalizovala jejich účinnost a efektivnost a byl zajištěn hospodářský a společenský dopad, a naopak k reformování politického rámce v oblasti výzkumu a inovací nebo provádění programu transformace je nutná mobilizace příslušných zdrojů (např. financování, lidských zdrojů, dovedností, volných míst ve výzkumu) za účelem řízení změny a zlepšení výkonnosti a výstupů systému výzkumu a inovací; b) cíle v oblasti investic do výzkumu a vývoje nejen pohánějí celkovou míru nárůstu výdajů na výzkum a vývoj, ale také odrážejí kvalitnější cíle, pokud jde vědecké, technologické, společenské nebo průmyslové zaměření; to platí zejména pro veřejné výdaje na výzkum a vývoj, které podporují priority EVP, včetně reforem vnitrostátních a regionálních systémů výzkumu a inovací, udržitelného a konkurenceschopného hospodářství a souběžných transformací.
(10)

Je důležité, aby členské státy pokračovaly ve svém úsilí o digitalizaci (6) a digitální uchovávání statků kulturního dědictví. Stanovení konkrétních cílů digitalizace a uchovávání na základě posouzení potřeb a jasných a objektivních kritérií by vedlo ke konkrétním a měřitelným výsledkům. To by bylo zvláště důležité v případě ohroženého kulturního dědictví. V takových případech může být digitalizace 3D s nejvyšší úrovní podrobností dokonce nezbytností, například pro účely zachování a restaurování. Avšak i v případech, kdy je riziko zhoršení stavu nebo zničení kulturních statků nízké, by mělo být prioritou vzhledem k vysokému potenciálu opakovaného použití digitalizovaných statků kulturního dědictví, například pro inovativní zážitky a udržitelný cestovní ruch, podpořit celkové oživení a odolnost hospodářství v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu. Členské státy by kromě toho měly zvýšit své úsilí v oblastech, které nejsou dostatečně digitalizovány, jako jsou budovy, památky a místa a nehmotné kulturní dědictví.
(24)

Vzhledem k počtu dětí, které uprchly z Ukrajiny během války, existuje vysoká poptávka po ukrajinsky mluvících učitelích, kteří mohou těmto dětem pomoci, aby se co nejdříve začlenily do škol a měly stabilní docházku. Odborníci zdůraznili, že školní docházka je pro děti důležitá, jelikož jim může emocionálně pomoci v náročných a hrozivých momentech (18). Je nezbytné zajistit, aby vlády a další orgány měly zdroje a kapacity, které umožní vysídlenému obyvatelstvu i místnímu obyvatelstvu přístup k úplnému, spravedlivému a kvalitnímu vzdělání. To platí na všech úrovních – předškolní vzdělávání a péče, základní, střední, odborné a vysokoškolské vzdělávání. K dosažení tohoto cíle a ke zvýšení mezikulturního povědomí v rámci hostitelského vzdělávacího systému by orgány měly co nejlépe využívat učitele a další pedagogické pracovníky z řad vysídlených osob (19). Distanční školní docházku lze využít tam, kde nejsou k dispozici žádné možnosti výuky ve třídě. Portál School Education Gateway v rámci programu Erasmus+ poskytuje učitelům a dalším zaměstnancům přístup k podpůrným materiálům, pokynům a vzdělávacím zdrojům, a to i v ukrajinském jazyce.
12)

Členské státy by měly Komisi poskytnout informace pro účely mapování faktorů, trendů a událostí, které by mohly vést k významným narušením globálního hodnotového řetězce polovodičů s dopady v Unii ( posouzení rizik na úrovni Unie ). Relevantní faktory, které je třeba vzít v úvahu, by mohly zahrnovat: a) dostupnost a integritu služeb nebo zboží podniků v odvětví polovodičů v Unii, jejichž fungování má pro dodavatelský řetězec polovodičů zásadní význam; b) rychlost kolísání poptávky po různých druzích polovodičů, a to i ve vztahu k dostupným výrobním kapacitám; c) nedostatky a úzká místa ve výrobě, balení a logistice, včetně nedostatku surovin a dostupné kvalifikované pracovní síly; d) nehody, útoky, přírodní katastrofy nebo jiné závažné události, které mohou ovlivnit dodavatelský řetězec polovodičů; e) technické, regulační nebo environmentální změny snižující výrobní výnosy; f) koncentraci nabídky s ohledem na zeměpisné oblasti a společnosti, s přihlédnutím k síťovým účinkům a účinkům zakonzervování stávajícího stavu; g) dopady obchodních politik, cel, obchodních překážek a dalších opatření souvisejících s obchodem; h) pravost a neporušenost polovodičů, možný dopad padělaných polovodičů; i) porušování nebo krádež duševního vlastnictví nebo obchodního tajemství.
11.

Doporučuje se, aby členské státy případně začlenily mikrocertifikáty jak do systémů vzdělávání a odborné přípravy, tak do politik zaměřených na dovednosti, a to mimo jiné: a) podporou začlenění nabídek vzdělávání a odborné přípravy, které vedou k získání mikrocertifikátů, do katalogů nabízených příležitostí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; b) případným využíváním mikrocertifikátů ke zlepšení přístupu ke vzdělání a odborné přípravě pro všechny účastníky vzdělávání, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin (jako jsou například osoby se zdravotním postižením, starší osoby, osoby s nízkou kvalifikací, příslušníci menšin, osoby z přistěhovaleckého prostředí, uprchlíci a osoby s omezenými příležitostmi z důvodu jejich zeměpisného umístění a/nebo jejich socioekonomicky znevýhodněné situace); c) případným využíváním mikrocertifikátů na podporu flexibilních vzdělávacích drah a přechodu z vyššího sekundárního vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy do terciárního vzdělávání a vzdělávání dospělých; d) využíváním mikrocertifikátů, které mohou být v případě potřeby začleněny do programů vysokoškolského vzdělávání nebo je mohou doplňovat; e) využíváním mikrocertifikátů jako dalšího prostředku ke zlepšení základních a pokročilých digitálních dovedností a kompetencí širšího okruhu účastníků vzdělávání v souladu s akčním plánem digitálního vzdělávání a Akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv; f) využíváním mikrocertifikátů k podpoře rozvoje učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje jako součásti vnitrostátního provádění doporučení Rady o učení v oblasti ekologické transformace a udržitelného rozvoje; g) podporou využívání mikrocertifikátů institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu a dalšími poskytovateli – ve spolupráci s okolními znalostními a inovačními ekosystémy – za účelem zvýšení relevantnosti a posílení potenciálního pozitivního dopadu mikrocertifikátů na ekonomiku na místní a regionální úrovni; h) podporou pochopení mikrocertifikátů a jejich využívání prostřednictvím dalšího profesního rozvoje učitelů a školitelů, kariérních poradců (např. v kontextu pedagogických akademií Erasmus+), jakož i akademických a výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců v této oblasti; i) podporou využívání mikrocertifikátů pro rychlý přenos nejnovějších výzkumných poznatků do vzdělávacích příležitostí, a to posílením součinnosti mezi Evropským prostorem vzdělávání a Evropským výzkumným prostorem; j) zvážením toho, jak by bylo možné využít mikrocertifikáty v rámci Evropského prostoru vzdělávání s cílem bojovat proti genderovým a jiným diskriminačním stereotypům týkajícím se výběru studia a v rámci vzdělávacích postupů a materiálů.
(23)

Klíčovým prvkem úspěšných programů pro individuální vzdělávací účty je adekvátní financování. Vnitrostátní systém individuálních vzdělávacích účtů by mohl usnadnit sdílení nákladů mezi různými zdroji financování, například mezi veřejnými orgány, zaměstnavateli a fondy spravovanými sociálními partnery, čímž by umožňoval, aby byl individuální vzdělávací účet financován z různých zdrojů. Kombinace veřejných a soukromých zdrojů financování by měla zajistit udržitelnost iniciativy v členských státech, která je pro její úspěch zásadní. Tato kombinace zdrojů financování usnadňuje úpravu podpory a příspěvků zaměstnavatelů na účty zaměstnanců, a to buď dobrovolně, nebo jako výsledek kolektivních smluv.
(8)

Pro úspěšnou přeshraniční operativní spolupráci v oblasti prosazování práva jsou zásadní komunikace a přístup k dostupným informacím. Mělo by být doporučeno, aby členské státy příslušníkům donucovacích orgánů působícím v jiném členském státě poskytly v reálném čase přístup k informacím uloženým v informačních systémech Unie pomocí Evropského vyhledávacího portálu (ESP) a do svých relevantních vnitrostátních databází pomocí mobilních řešení, jako jsou přenosná zařízení nebo počítače donucovacích orgánů zabudované ve vozidle, v souladu s platnými přístupovými právy a platným unijním a vnitrostátním právem. Mělo by být doporučeno omezit informace poskytované donucovacím orgánům jiného členského státu na to, co jejich příslušníci potřebují k plnění svých povinností během přeshraniční spolupráce v oblasti prosazování práva. Mělo by být rovněž doporučeno, aby příslušníci donucovacích orgánů působící v jiném členském státě byli vybaveni spolehlivými, zabezpečenými a vzájemně propojitelnými prostředky pro mobilní komunikaci v reálném čase, jako jsou nástroje pro rychlé zasílání zpráv, které fungují přes hranice, aby mohli komunikovat přímo se svými orgány a orgány hostitelského členského státu. Je třeba zajistit propojení zabezpečených přeshraničních komunikačních prostředků, které přinejmenším umožňují bezpečné používání prostředků pro mobilní komunikaci v reálném čase, jakož i geolokaci vozidel donucovacích orgánů užívaných jejich příslušníky, například prostřednictvím sledování pomocí GPS nebo dronů, během přeshraniční operace v oblasti prosazování práva. Proto by mělo být doporučeno, aby členské státy v souladu se svými specifickými potřebami využívaly technická řešení, která poskytuje například Europol na základě doporučení své laboratoře pro inovace, jakož i na základě relevantní práce a projektů Evropského inovačního centra pro vnitřní bezpečnost, specializovaných skupin odborníků, jako jsou Základní skupina pro bezpečnou komunikaci a Evropská síť technologických služeb pro vymáhání práva (ENLETS), jakož i projektů jako je projekt BroadWay. Členské státy mohou rovněž zajistit propojení stávajících systémů se sousedními členskými státy.
(5)

V současné situaci nejistoty ohledně vývoje války na Ukrajině je nanejvýš důležité co nejvíce omezit poptávku po ropě a ropných produktech a zabránit dalšímu tlaku na ropný trh. Není proto žádoucí, aby členské státy krátkodobě doplnily tyto nouzové zásoby ropy, které se uvolňují nebo se uvolní do oběhu podle článku 20 směrnice 2009/119/ES, pokud to neohrozí jejich připravenost týkající se bezpečnosti dodávek. Je však předčasné stanovit přesný časový rámec pro doplnění uvolněných zásob.
3.

Členské státy by měly stanovit jasně vymezené, zrychlené a co nejkratší lhůty pro všechny kroky nezbytné pro udělení povolení k výstavbě a provozu projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, přičemž by měly upřesnit případy a okolnosti, kdy mohou být tyto lhůty prodlouženy. Členské státy by měly stanovit závazné maximální lhůty pro všechny příslušné fáze postupu posuzování vlivů na životní prostředí. Délka postupů udělování povolení k instalaci zařízení na výrobu solární energie v umělých konstrukcích by neměla být delší než tři měsíce.
(20)

Aby byla zajištěna účinná ochrana před zjevně neopodstatněnými nebo zneužívajícími soudními řízeními proti účasti veřejnosti a aby se zabránilo zakořenění tohoto jevu v Unii, měly by členské státy zajistit, že budou jejich příslušné právní rámce upravující občanskoprávní, trestní, obchodní a správní řízení poskytovat nezbytné záruky pro řešení takových soudních řízení při plném respektování demokratických hodnot a základních práv, včetně práva na spravedlivý proces a práva na svobodu projevu. V zájmu zajištění důsledné a účinné ochrany před zjevně neopodstatněnými soudními řízeními proti účasti veřejnosti by měly členské státy usilovat o zajištění možnosti zamítnutí žaloby v rané fázi. Měly by rovněž usilovat o poskytnutí dalších prostředků nápravy proti zneužívajícím soudním řízením, konkrétně o přiznání nákladů řízení tak, aby žalobci, který zahájil zneužívající soudní řízení proti účasti veřejnosti, mohla být uložena povinnost nést veškeré náklady řízení, nahradit škodu jakékoli fyzické nebo právnické osobě, která v důsledku zneužívajícího soudního řízení proti účasti veřejnosti utrpěla újmu, a možnost uložit účinné, přiměřené a odrazující sankce straně, která zneužívající soudní řízení proti účasti veřejnosti zahájila. Hlavním cílem poskytnutí možnosti soudům ukládat sankce je odradit potenciální žalobce od zahajování zneužívajících soudních řízení proti účasti veřejnosti. Tyto sankce by měly být přiměřené zjištěným prvkům zneužití. Při stanovování výše sankcí by soudy mohly zohlednit možnost škodlivého nebo odrazujícího účinku řízení na účast veřejnosti, přičemž v souvislosti s povahou nároku by mohly zohlednit i to, zda žalobce zahájil více řízení nebo spojená řízení v podobných věcech a zda došlo k pokusům o zastrašování či obtěžování žalovaného či pokusům o to, žalovanému vyhrožovat.
2.

Členský státyby měl zavést vnitrostátní režim, který by usnadnil převod bankovek hřivny na jeho národní měnu, přičemž uvedený režim by měly mít tyto vlastnosti: a) vysídlená osoba, která prokáže, že má nárok na dočasnou ochranu podle směrnice 2001/55/ES nebo na odpovídající ochranu podle vnitrostátního práva, jak je uvedeno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/382, jako je například ochrana uvedená ve sdělení Komise 2022/C 126 I/01 (3), by měla mít možnost převádět bankovky hřivny na měnu hostitelského členského státu. V případě vysídlených nezletilých osob bez doprovodu by uvedený převod měl provádět zástupce uvedený v čl. 16 odst. 1 směrnice 2001/55/ES; b) měly by být stanoveny maximální limity pro převáděnou částku hřiven na vysídlenou osobu; s ohledem na vnitrostátní okolnosti by tyto maximální limity měly být nejvýše 10 000 hřiven na vysídlenou osobu; c) převod by měl být povolen bez poplatků; d) použitelným směnným kurzem by měl být oficiální směnný kurz zveřejňovaný Národní bankou Ukrajiny; e) doba trvání vnitrostátního režimu by měla být minimálně tři měsíce.
18.

Dobrovolnická činnost mládeže podle tohoto doporučení zahrnuje dobrovolnickou činnost v celé EU prováděnou státními příslušníky EU nebo státními příslušníky třetích zemí, kteří mají bydliště v jednom členském státě a odcházejí do druhého členského státu za účelem dobrovolné služby, a to v rámci Evropského sboru solidarity nebo jakéhokoli vnitrostátního přeshraničního dobrovolnického programu nebo činnosti v členských státech. Opatření přijatá členskými státy a Komisí v reakci na toto doporučení by pokud možno měla zohledňovat rovněž dobrovolnické činnosti mezi členskými státy a třetími zeměmi. Dobrovolné činnosti by neměly mít nepříznivý dopad na potenciální nebo již existující placená zaměstnání, ani by neměly být považovány za jejich náhradu. Pojmy „mládež“ a „mladí“ zahrnují věkovou skupinu 18–30 let.
(11)

Ačkoli nárůst počtu úpadků byl doposud omezený, krize COVID-19 pro mnoho podniků znamenala slabší rozvahy, což může omezit jejich schopnost financovat investiční projekty v blízké budoucnosti a ohrozit jejich schopnost splácet. S postupujícím oživením by měla být podpora postupně ukončována a měla by být cílenější. Menší využívání dluhových nástrojů by snížilo podmíněné závazky a pomohlo by zachovat investiční kapacity podniků. Dobře načasované zrušení politických podpůrných opatření znamená zajištění rovnováhy mezi podporou investic a zaměstnanosti a zamezením selhání životaschopných podniků na straně jedné a nebráněním řádnému odchodu nerentabilních podniků z trhu ve střednědobém horizontu na straně druhé. V tomto ohledu má zásadní význam zlepšení přístupu podniků k financování, posílení jejich rozvah a zvýšení kapacity a účinnosti insolvenčních rámců. Vnitrostátní insolvenční režimy se v eurozóně značně liší a pro usnadnění účinné správy a soudnictví budou zapotřebí opatření ke zvýšení kapacit. Lepší insolvenční rámce mohou přispět rovněž ke zdravějším rozvahám v bankovním sektoru, což bude mít pozitivní dopad na poskytování úvěrů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 (6) o restrukturalizaci a insolvenci, která usiluje o zavedení minimálních standardů v členských státech, pokud jde o preventivní restrukturalizaci a oddlužení podnikatelů, má být ve vnitrostátním právu provedena do 17. července 2022. Pro poskytování alternativních zdrojů financování doplňujících bankovní úvěry podnikům je mimoto klíčová integrace kapitálových trhů v Unie. Pokrok s ohledem na unii kapitálových trhů může zlepšit přístup podniků v eurozóně k financování, mobilizovat dlouhodobé investice do nových a ekologických technologií a infrastruktury, podpořit kapitálové investice a odstranit přeshraniční překážky investování, mimo jiné harmonizací některých aspektů hmotného práva v oblasti insolvenčních řízení.
(24)

Bulharsko má uhlíkově nejnáročnější hospodářství v Unii a intenzita emisí skleníkových plynů je více než čtyřikrát vyšší než průměr Unie. Současný podíl fosilních paliv v bulharském energetickém mixu činí 61,5 %, přičemž jaderná energie zaujímá v tomto mixu 24 % a obnovitelné zdroje 14,5 % (což je méně než průměr Unie v oblasti obnovitelných zdrojů, který činí 19 %). V případě zemního plynu byla země do dubna 2022 vysoce závislá na dodávkách z Ruska (18). V roce 2020 bylo 75 % zemního plynu dovezeno z Ruska, což je nad průměrem Unie, který činí 43,2 %. Podíl plynu v energetickém mixu však činil pouhých 13,9 %, což je méně než průměr Unie, který dosahuje 24,4 %. Největším spotřebitelem plynu je i nadále průmysl se 40 % podílem, včetně neenergetického užití, zatímco podíl odvětví energetiky se od roku 2010 do roku 2019 snížil z 30 % na 25 %. Centrální zásobování teplem je závislé na zemním plynu, přičemž prostor pro zlepšení je malý, neboť systémy dálkového vytápění nelze nahradit alternativními zdroji. Plán pro oživení a odolnost sice zkoumá potenciál geotermální energie pro vytápění, nicméně lze očekávat další investice na podporu instalace velkokapacitních tepelných čerpadel. Výroba elektrické energie z uhlí je plně pokryta domácí produkcí hnědého uhlí a z Ruska dováží Bulharsko omezené množství pro průmyslové použití (0,56 milionu tun, což představuje 85 % celkového dovozu uhlí). Na druhou stranu je Bulharsko závislé na ruských dodávkách surové ropy (63 % surové ropy pochází z Ruska (19), což je výrazně nad průměrem Unie, který činí 26 %) a z Ruska dováží 22 % svých produktů z rafinované ropy, což je pod průměrem Unie, který činí 35 %. Celkově podíl ropy v energetickém mixu v roce 2020 zaujímal 23,9 %, což je méně než průměr Unie dosahující 32,7 %. Bulharský plán pro oživení a odolnost počítá s přijetím Plánu pro dosažení klimatické neutrality (Roadmap to climate neutrality). Zahrnuje kroky k dokončení postupného vyřazování uhlí a lignitu nejpozději do roku 2038 a významné investice a reformy k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie, přičemž k dosažení cílů v oblasti klimatu a energetické transformace bude zapotřebí vynaložit další úsilí. V oblasti obnovitelných zdrojů energie se Bulharsko zavázalo, že do roku 2026 zvýší kapacitu z obnovitelných zdrojů (z větrné a solární energie) o nejméně 3 500 MW a vytvoří technické podmínky pro integraci dalších 4 500 MW do přenosové soustavy. Kromě toho obsahuje plán i reformu, která má odstranit klíčové překážky rozvoje technologií a hodnotových řetězců pro využívání obnovitelného vodíku, a zahrnuje rovněž investice na podporu rozvoje pilotních projektů, které umožní výrobu obnovitelného vodíku a udržitelného bioplynu. Počítá se také s opatřeními na podporu domácností při instalaci systémů pro sluneční ohřev vody a solárních fotovoltaických systémů. V plánu bude též stanovena definice energetické chudoby. Je třeba podotknout, že má-li Bulharsko dostát cílům balíčku „Fit for 55“, bude zapotřebí dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.
V roce 2020 činil podíl obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie v Rakousku 37 %, což je více než 34% cíl stanovený pro týž rok. Reforma podpory obnovitelných zdrojů z roku 2021 obsažená v plánu pro oživení a odolnost vytvořila potřebný rámec pro zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů na spotřebě elektrické energie. Reforma umožní do roku 2030 roční kapacitu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů ve výši 27 TWh, a přispěje tak k dosažení 100 % cíle do roku 2030 (ze současných 81 % v roce 2020). Investicím do zdrojů obnovitelné energie však brání zdlouhavé postupy v oblasti územního plánování a povolovací řízení, což je problém, který je částečně způsoben rovněž složitou dělbou pravomocí mezi spolkové a regionální úrovně vlády, a problémy s personálním zajištěním ve veřejné správě. Pro přizpůsobení se plánovanému rozšíření výroby energie z obnovitelných zdrojů by Rakousko mohlo uvážit významné navýšení investic do síťové infrastruktury (jako je skladování, distribuce a přenos), a zajistit včasné zavedení této infrastruktury. Závislost na fosilních palivech omezí vyšší úroveň ambicí v oblasti energetické účinnosti v sektoru budov a v průmyslu. Rakouská dlouhodobá strategie v oblasti renovace stanoví jednoznačné milníky do roku 2050 a usiluje o dosažení 80% dekarbonizace fondu budov. Jeho plán pro oživení a odolnost urychlí postupné vyřazování kotlů na fosilní paliva v sektoru budov a jejich nahrazení technologií vytápění z obnovitelných zdrojů nebo dálkovým vytápěním. Cíle Rakouska v oblasti energetické účinnosti stanovené do roku 2030 jsou však málo ambiciózní a země by mohla urychlit investice do rozsáhlých renovací budov, nahrazení fosilních paliv vytápěním z obnovitelných zdrojů a lepšího řízení spotřeby energie prostřednictvím digitalizace veřejných služeb (jako jsou inteligentní měřiče a termostaty). Další úsilí o dekarbonizaci průmyslových procesů, včetně prostřednictvím plynů z obnovitelných zdrojů, by zároveň pomohlo snížit poptávku po plynu a chránit podniky před kolísáním cen. Má-li Rakousko dostát cílům balíčku „Fit for 55“, bude zapotřebí dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.