CS Úřední věstník Evropské unie L 339/58

DOHODA

mezi Evropským parlamentem a Jednotným výborem pro řešení krizí o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad výkonem úkolů, které jsou Jednotnému výboru pro řešení krizí svěřeny v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí

EVROPSKÝ PARLAMENT A JEDNOTNÝ VÝBOR PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ,

— s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,

— s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména na článek 114 této smlouvy,

— s ohledem na jednací řád Parlamentu,

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 45 odst. 7 a 8 uvedeného nařízení,

A. vzhledem k tomu, že nařízením (EU) č. 806/2014 (nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí, dále jen „nařízení o SRM“) se zřizuje Jednotný výbor pro řešení krizí (dále jen „výbor“) jakožto agentura Unie, které je svěřena centralizovaná pravomoc k řešení krizí týkajících se členských států, které se účastní jednotného mechanismu pro řešení krizí a současně jednotného mechanismu dohledu, s cílem přispět k bezpečnosti a finančnímu zdraví úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v Evropské unii a v každém zúčastněném členském státě;

B. vzhledem k tomu, že článek 7 nařízení o SRM stanovuje, že výbor je orgánem příslušným k řešení krizí, jenž je odpovědný za plnění úkolů svěřených mu tímto nařízením (dále jen „úkoly v oblasti řešení krize“), a to zejména za vypracování plánů řešení krize a přijímání všech rozhodnutí souvisejících s řešením krize;

C. vzhledem k tomu, že pověření úkoly v oblasti řešení krize znamená, že výbor přijímá značnou odpovědnost za ochranu finanční stability v Unii, k čemuž má využívat svých pravomocí v oblasti řešení krize co nejúčinnějším a nejpřiměřenějším způsobem;

D. vzhledem k tomu, že každé svěření pravomocí k řešení krize na úrovni Unie by mělo být vyváženo náležitými požadavky na odpovědnost; vzhledem k tomu, že podle článku 45 nařízení o SRM je tedy výbor za provádění nařízení odpovědný Parlamentu a Radě coby orgánům s demokratickou legitimitou, které zastupují občany Unie a členské státy;

E. vzhledem k tomu, že čl. 45 odst. 8 nařízení o SRM stanoví, že výbor za podmínek stanovených ve Smlouvě o fungování EU spolupracuje při všech šetřeních prováděných Parlamentem;

F. vzhledem k tomu, že čl. 45 odst. 7 nařízení o SRM stanoví, že předseda výboru vede na žádost neveřejná důvěrná ústní jednání s předsedou a místopředsedy příslušného výboru Parlamentu, jsou-li taková jednání nezbytná pro výkon pravomocí Evropského parlamentu podle Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že podle uvedeného článku musí pravidla pro organizaci těchto jednání zaručovat plnou důvěrnost v souladu s požadavky profesního tajemství, které výboru ukládá toto nařízení, a v případech, kdy výbor jedná jako vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, příslušné právní předpisy Unie;

G. vzhledem k tomu, že podle čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování EU mají agentury Unie jednat co nejotevřeněji; vzhledem k tomu, podle článku 91 nařízení o SRM by se měly podmínky, za nichž mají mít dokumenty výboru důvěrnou povahu, vymezit v rozhodnutí výboru zavádějícím bezpečnostní zásady obsažené v bezpečnostních pravidlech Komise pro ochranu utajovaných informací Evropské unie (EUCI) a citlivých informací nepodléhajících utajení;

H. vzhledem k tomu, že Parlament a výbor by měly v zájmu zajištění dodržování těchto bezpečnostních pravidel úzce spolupracovat, a to i formou pravidelného společného monitorování platných bezpečnostních opatření a norem;

I. vzhledem k tomu, že výbor nemůže libovolně rozhodovat o poskytování informací souvisejících s řešením krizí subjektů, nýbrž toto poskytování informací podléhá omezením a podmínkám stanoveným v příslušných právních předpisech Unie, kterými se řídí Parlament i výbor; vzhledem k tomu, že poskytování informací, které má výbor k dispozici, může být omezeno právně stanovenými pravidly pro zachování důvěrnosti;

J. vzhledem k tomu, že touto dohodou není dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (3), ani žádná jiná platná ustanovení primárního či sekundárního práva Unie o přístupu k dokumentům a o ochraně osobních údajů, a nejsou jí dotčena ani pravidla pro výkon vyšetřovacího práva Parlamentu přijatá v souladu s čl. 226 třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU;

K. vzhledem k tomu, že čl. 88 odst. 1 nařízení o SRM stanovuje, že členové výboru, místopředseda, členové výboru uvedení v čl. 43 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, zaměstnanci výboru a zaměstnanci účastnící se výměny se zúčastněnými členskými státy nebo těmito státy vyslaní, kteří plní povinnosti související s řešením krize, jsou i po ukončení svých povinností vázáni požadavky profesního tajemství podle článku 339 Smlouvy o fungování EU a příslušných ustanovení práva Unie;

L. vzhledem k tomu, že podle čl. 5 odst. 2 nařízení o SRM přijímá výbor rozhodnutí za podmínky, že jsou dodrženy příslušné právní předpisy Unie, a zejména veškeré legislativní i nelegislativní akty, včetně aktů uvedených v článcích 290 a 291 Smlouvy o fungování EU;

M. vzhledem k tomu, že s výhradou budoucích změn či budoucích příslušných právních aktů ukládají ustanovení právních předpisů Unie týkající se nakládání s informacemi, jež jsou považovány za důvěrné, zejména článek 84 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (4), příslušným orgánům a jejich zaměstnancům odpovědným za řešení krize přísnou povinnost zachovávat profesní tajemství;

N. vzhledem k tomu, že porušení profesního tajemství v souvislosti s informacemi o řešení krize by mělo vést k náležitým postihům; vzhledem k tomu, že Parlament by měl vypracovat vhodný rámec pro následná opatření ve všech případech porušení důvěrnosti, kterého se dopustí jeho členové či zaměstnanci;

O. vzhledem k tomu, že podle článku 43 nařízení o SRM je ve výboru mimo jiné jeden člen jmenovaný každým ze zúčastněných členských států, který zastupuje jeho vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize; vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 3 odst. 3 směrnice 2014/59/EU mohou tímto orgánem výjimečně být příslušné orgány pro dohled pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6); vzhledem k tomu, že by měla existovat vhodná strukturální opatření zajišťující provozní nezávislost a zamezující střetům zájmů mezi funkcemi dohledu podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU nebo jinými funkcemi příslušného orgánu a funkcemi orgánů příslušných k řešení krize podle této směrnice; vzhledem k tomu, že tato strukturální opatření by měla být zohledněna v kodexu chování výboru, jímž se musí řídit jeho členové;

P. vzhledem k tomu, že touto dohodou není dotčena odpovědnost vnitrostátních orgánů příslušných k řešení krize vůči vnitrostátním parlamentům v souladu s vnitrostátním právem;

Q. vzhledem k tomu, že tato dohoda se netýká odpovědnosti a povinnosti výboru podávat Radě, Komisi či vnitrostátním parlamentům zprávy a nemá na tuto odpovědnost či povinnost vliv;

R. vzhledem k tomu, že čl. 45 odst. 2 nařízení o SRM stanovuje, že výbor má Evropskému parlamentu a dalším orgánům předkládat výroční zprávu o plnění úkolů, jež mu byly na základě uvedeného nařízení svěřeny; vzhledem k tomu, že tato zpráva by se měla týkat činností výboru v oblasti plánování řešení krize, posuzování způsobilosti k řešení krize, stanovování minimálních požadavků na kapitál a způsobilé závazky, opatření k řešení krize a výkonu dalších povinností a pravomocí v rámci nařízení o SRM; vzhledem k tomu, že tato zpráva by měla obsahovat i podrobné informace o Jednotném fondu pro řešení krizí (dále jen „fond“), zejména o vývoji stavu dostupných finančních prostředků fondu a případných rozhodnutích týkajících se lhůty pro dosažení cílové úrovně a výpočtu příspěvků v souladu se články 69 až 71 nařízení o SRM, půjčkách a dalších finančních nástrojích v souladu s články 72 až 74 nařízení o SRM, správě a investiční strategii fondu v souladu s článkem 75 nařízení o SRM a příslušnými akty Komise v přenesené pravomoci, specifických podmínkách pro používání fondu pro účely jednotlivých programů řešení krize v souladu s články 76 až 78 nařízení o SRM, uplatňování zásad o rozdělení na podfondy odpovídající jednotlivým zúčastněným členským státům a jejich postupném splynutí během přechodného období stanoveným v čl. 3 odst. 1 bodě 37 nařízení o SRM v souladu s článkem 77 nařízení o SRM a použití systémů pojištění vkladů v souladu s článkem 79 nařízení o SRM;

S. vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou odpovědnosti zakotvenou v článku 45 nařízení o SRM by měl mít Parlament ex post přístup k nedůvěrným informacím týkajícím se subjektů, jejichž krize byla řešena, a to i k určitým informacím týkajícím se účetní rozvahy poskytnutým samostatně pro každý subjekt, na nějž mělo řešení krize dopad, a to v míře dostačující k demonstraci rozsahu a povahy tohoto dopadu,

SE DOHODLY TAKTO:

I. ODPOVĚDNOST, PŘÍSTUP K INFORMACÍM, ZACHOVÁNÍ DŮVĚRNOSTI

1. Zprávy

Výbor každoročně předkládá Parlamentu zprávu (dále jen „výroční zpráva“) o provádění úkolů, které mu byly svěřeny nařízením o SRM. Předseda výboru předkládá výroční zprávu Parlamentu v průběhu veřejného slyšení.

Výbor poskytuje svou výroční zprávu Parlamentu jako důvěrný dokument v jednom z úředních jazyků Unie sedm pracovních dnů před veřejným slyšením a před jejím úředním zveřejněním. Překlady do všech úředních jazyků Unie se poskytují následně. Výroční zpráva obsahuje podrobné informace o:

i. vykonání úkolů, které byly výboru svěřeny nařízením o SRM;

ii. sdílení úkolů s vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize;

iii. spolupráci s dalšími vnitrostátními či unijními příslušnými orgány, jakož i s jakýmkoli nástrojem veřejné finanční pomoci včetně Evropského nástroje finanční stability (EFSF) a Evropského mechanismu stability (ESM), jak je uvedeno v čl. 30 odst. 6 nařízení o SRM;

iv. spolupráci s třetími zeměmi, a to i pokud jde o uznání a posouzení postupů třetí země k řešení krize;

v. vývoji struktury výboru a jeho personálního stavu, včetně počtu vyslaných národních odborníků a zastoupení jednotlivých členských států;

vi. dodržování kodexu chování uvedeného v oddíle IV této dohody;

vii. částkách vybraných formou příspěvků na správní výdaje v souladu s článkem 65 nařízení o SRM;

viii. provádění rozpočtu pro plnění úkolů v oblasti řešení krize; a

ix. uplatňování ustanovení nařízení o SRM, která se týkají fondu, zejména pokud jde o příspěvky, alternativní finanční prostředky, přístup k finančním facilitám, investiční strategii a používání fondu, jak je uvedeno v hlavě V kapitole 2 nařízení o SRM.

Výbor zveřejňuje svou výroční zprávu na své internetové stránce.

2. Řádná veřejná slyšení, výměny názorů ad hoc a zvláštní důvěrné schůze

Na žádost příslušného výboru Parlamentu se předseda výboru účastní řádných veřejných slyšení týkajících se plnění úkolů v oblasti řešení krize svěřených výboru na základě nařízení o SRM. Na těchto slyšeních se konají rovněž diskuse o fondu, zejména pokud jde o příspěvky, alternativní finanční prostředky, přístup k finančním facilitám, investiční strategii a využívání fondu. Příslušný výbor Parlamentu a výbor se dohodnou na termínech konání dvou takových slyšení v následujícím roce. Žádosti o změny dohodnutých termínů se podávají písemně.

Předseda výboru může být zván k účasti na dalších výměnách názorů ad hoc s příslušným výborem Parlamentu ohledně otázek v působnosti výboru.

Na výbor se vztahuje zásada otevřenosti orgánů, institucí, subjektů a agentur Unie zakotvená v čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Touto zásadou se řídí i diskuse na zvláštních důvěrných schůzích, což zahrnuje i poskytování vysvětlujících informací k relevantním okolnostem. Při diskusích na zvláštních důvěrných schůzích dochází k výměně důvěrných informací o plnění úkolů v oblasti řešení krize v rámci omezení vyplývajících z právních předpisů Unie, zejména pak z nařízení o SRM.

Je-li to nezbytné k výkonu pravomocí Parlamentu v souladu se Smlouvou o fungování EU a právem Unie, může předseda příslušného výboru Parlamentu písemně a s udáním důvodů požádat o uspořádání zvláštních důvěrných schůzí s předsedou výboru. Takové schůze se konají ve vzájemně dohodnutém termínu.

Těchto důvěrných schůzí se účastní pouze předseda výboru a předseda a místopředsedové příslušného výboru Parlamentu. Předsedu výboru i předsedu a místopředsedy příslušného výboru Parlamentu mohou doprovázet dva zaměstnanci výboru a dva zaměstnanci sekretariátu Parlamentu. Dále se pak mohou této schůze po vzájemné domluvě obou stran zúčastnit zástupci Komise, kteří jsou zapojeni do přijetí rozhodnutí k řešení krize, které se má na zvláštní důvěrné schůzi projednávat.

Všichni účastníci zvláštních důvěrných schůzí musí dodržovat stejné požadavky na zachování důvěrnosti jako členové výboru a jeho zaměstnanci.

Ze zvláštních důvěrných schůzí nejsou pořizovány žádné zápisy ani jiné záznamy. Nejsou vydávána žádná prohlášení pro tisk ani jiné sdělovací prostředky. Každý účastník zvláštní důvěrné schůze musí pokaždé podepsat čestné prohlášení, že nevyzradí obsah těchto diskusí žádné třetí straně.

Na odůvodněnou žádost předsedy výboru či předsedy příslušného výboru Parlamentu a po vzájemné dohodě mohou být k účasti na řádných slyšeních, výměnách názorů ad hoc a zvláštních důvěrných schůzí přizváni místopředseda výboru a čtyři stálí členové výboru nebo vysoce postavení zaměstnanci výboru (hlavní právní poradce, vedoucí oddělení nebo jejich zástupci).

Řádná veřejná slyšení, výměny názorů ad hoc a zvláštní důvěrné schůze se mohou týkat veškerých aspektů činnosti a fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí, na něž se vztahuje nařízení o SRM.

Pokud informace, které se týkají úkolů svěřených výboru na základě nařízení o SRM a které zaměstnanci Parlamentu nebo výboru získali v rámci provádění této dohody, dosud nebyly zveřejněny nebo nejsou veřejnosti přístupné, nesmí je tito zaměstnanci vyzrazovat žádné neoprávněné osobě ani veřejnosti, a to ani poté, co skončil jejich pracovní poměr, či poté, co své zaměstnání opustili.

3. Odpovědi na otázky

Výbor odpovídá písemně na otázky, které mu písemně pokládá Parlament. Tyto otázky předává předsedovi výboru předseda příslušného výboru Parlamentu. Otázky musí být zodpovězeny v co nejkratší době, v každém případě do pěti týdnů od doby, kdy jsou výboru předány.

Výbor i Parlament vyhradí pro výše uvedené otázky a odpovědi zvláštní část svých internetových stránek.

4. Přístup k informacím

Nejpozději do šesti týdnů od výkonného či plenárního zasedání výboru poskytne výbor příslušnému výboru Parlamentu přinejmenším souhrnný a smysluplný zápis z jednání na tomto výkonném či plenárním zasedání výboru, který umožní získat přehled o diskusích, a to včetně anotovaného seznamu rozhodnutí.

V případě řešení krize subjektu se informace o tomto subjektu, které nepodléhají požadavku na zachování důvěrnosti, zveřejňují ex-post, a to poté, co skončí veškerá omezení poskytování příslušných informací vyplývající z požadavků na zachování důvěrnosti.

Mezi tyto informace patří konsolidovaná rozvaha, jež byla odpovídajícím způsobem oceněna podle zásad stanovených v nařízení o SRM v době přijetí rozhodnutí o řešení krize daného subjektu a z níž jasně vyplývá čistá hodnota aktiv daného subjektu a hodnota jednotlivých tříd jeho aktiv a závazků. V závislosti na nástrojích k řešení krize, které byly použity, zveřejní výbor mimoto i celkovou výši ztrát, jež utrpěly různé třídy věřitelů v případě, že byla provedena rekapitalizace z vnitřních zdrojů, dále výši a zdroje prostředků použité při procesu řešení krize a výnosy z případného prodeje podnikatelských jednotek nebo aktiv.

Pokud se použije článek 19 nařízení o SRM, předává výbor informace o komunikaci mezi Komisí a výborem, které nepodléhají požadavku zachování důvěrnosti, a výroční zprávy uvedené v čl. 19 odst. 6 nařízení o SRM ex post příslušnému výboru Parlamentu.

Výbor zveřejní obecné pokyny týkající se jeho postupů při řešení krize na svých internetových stránkách.

Parlament uplatní náležitá bezpečnostní opatření odpovídající míře citlivosti informací výboru nebo jeho dokumentů či obojího a informuje o těchto opatřeních výbor.

Výbor informuje Parlament o opatřeních a aktech, které přijal za účelem uplatňování bezpečnostních zásad uvedených v bezpečnostních pravidlech Komise, jež jsou uvedena v článku 91 nařízení o SRM. Součástí těchto sdělení jsou i informace o podrobných postupech pro utajení informací a nakládání s utajovanými informacemi.

Výbor informuje Parlament o praktickém uplatňování svých interních bezpečnostních pravidel, včetně utajování obvyklého druhu informací zpracovávaných výborem, které se provádí v průběhu roku, a nakládání s utajovanými informacemi.

Při utajování informací, jichž je původcem, zajistí výbor použití vhodného stupně utajení v souladu s jeho interními bezpečnostními pravidly, přičemž bude mít patřičně na zřeteli, že Parlament musí mít přístup k utajovaným dokumentům, aby mohl účinně vykonávat své pravomoci a svá výsadní práva.

V zájmu zajištění rovnocennosti základních zásad a minimálních standardů na ochranu utajovaných informací oznámí výbor Parlamentu veškeré změny schválených interních bezpečnostních pravidel.

Při posuzování veškerých žádostí podaných Parlamentu o přístup k dokumentům výboru předloženým Parlamentu konzultuje Parlament v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 tyto žádosti s výborem.

Parlament a výbor se vzájemně informují o zahájení a výsledcích každého soudního, správního nebo jiného řízení, v jehož rámci je požadován přístup k dokumentům výboru.

Výbor může Parlament požádat, aby vedl seznam osob, které mají přístup přinejmenším k jedné kategorii utajovaných informací výboru, a seznam poskytnutých dokumentů.

II. VÝBĚROVÁ ŘÍZENÍ

V průběhu výběrových řízení usilují Parlament a výbor na základě svých příslušných funkcí o nejvyšší profesní standardy a zohledňují potřebu chránit zájmy Unie jako celku a zajistit rozmanitost ve složení výboru.

1. Informace o jednotlivých fázích výběrových řízení

Výbor řádně a včas informuje příslušný výbor Parlamentu v tom rozsahu, v jakém se podílí na výběrových řízeních, o všech fázích těchto řízení, tzn. o zveřejnění oznámení o výběrovém řízení, o výběrových kritériích, konkrétním profilu pracovního místa, složení skupiny uchazečů (počet uchazečů, skladba odborných dovedností, zastoupení žen a mužů, zastoupení jednotlivých členských států atd.) a o metodě, pomocí níž jsou uchazeči posuzováni s cílem vypracovat užší seznam s nejméně dvěma kandidáty na každou z následujících funkcí uvedených v čl. 43 odst. 1 písm. b) nařízení o SRM: funkce předsedy, místopředsedy a čtyř dalších stálých členů výboru. Tento odstavec se nepoužije v případech, kdy se výbor na řízeních nepodílel.

2. Konzultace s výborem během neformálních slyšení a v rámci otázek kladených kandidátům v užším výběru

Poté, co Komise vyslechla výbor a v souladu s čl. 56 odst. 6 nařízení o SRM předala Parlamentu užší seznam kandidátů, může příslušný výbor Parlamentu konzultovat s výborem kandidáty v užším výběru v souvislosti s neveřejnými slyšeními kandidátů, které pořádá, a s písemnými otázkami předkládanými kandidátům.

3. Formální slyšení preferovaných kandidátů

Jakmile Komise předloží Parlamentu ke schválení své návrhy kandidátů na funkce předsedy, místopředsedy a čtyř dalších stálých členů výboru, jež jsou uvedeny v čl. 43 odst. 1 nařízení o SRM, příslušný výbor Parlamentu může v souvislosti s veřejným slyšením jednotlivých navržených kandidátů na funkce předsedy, místopředsedy a čtyř dalších stálých členů výboru uvedené v čl. 43 odst. 1 výše nařízení o SRM konzultovat navržené kandidáty s výborem.

4. Schválení

Parlament informuje výbor o svém rozhodnutí ohledně schválení jednotlivých kandidátů, které Komise navrhla na funkce předsedy, místopředsedy a čtyř dalších stálých členů výboru, jež jsou uvedeny v čl. 43 odst. 1 nařízení o SRM. Rovněž jej informuje o výsledku hlasování v příslušném výboru Parlamentu a na plenárním zasedání Parlamentu. Parlament se při zohlednění svého kalendáře snaží přijmout rozhodnutí do šesti týdnů ode dne, kdy obdržel návrh Komise týkající se kandidátů.

5. Zbavení funkce

Pokud Parlament informuje Komisi o tom, že se domnívá, že byly splněny podmínky k tomu, aby byl předseda, místopředseda nebo kterýkoli ze čtyř dalších stálých členů výboru uvedených v čl. 43 odst. 1 písm. b) nařízení o SRM zbaven funkce ve smyslu čl. 56 odst. 9 nařízení o SRM, může o této skutečnosti rovněž informovat výbor.

III. ŠETŘENÍ

Pokud v souladu s článkem 226 Smlouvy o fungování EU a rozhodnutím 95/167/ES, Euratom, ESUO Evropského parlamentu, Rady a Komise, Parlament zřídí vyšetřovací komisi (7), poskytuje výbor v souladu s právními předpisy Unie této vyšetřovací komisi pomoc při výkonu jeho úkolů v souladu se zásadou loajální spolupráce.

Výbor loajálně spolupracuje při veškerých šetřeních Parlamentu uvedených v čl. 45 odst. 8 nařízení o SRM v mezích téhož rámce, který se vztahuje na vyšetřovací komise, a za stejných požadavků na ochranu důvěrnosti stanovených v této dohodě v souvislosti se zvláštním důvěrnými schůzemi.

Veškeré osoby, které obdrží informace, jež byly Parlamentu poskytnuty v rámci šetření, podléhají požadavkům na ochranu důvěrnosti, které jsou rovnocenné požadavkům vztahujícím se na členy výboru. Parlament a výbor se dohodnou na opatřeních, která jsou uplatňována s cílem zajistit ochranu těchto informací.

Parlament bere v potaz veřejné nebo soukromé zájmy, jimiž se řídí výkon práva na přístup k dokumentům Parlamentu, Rady a Komise podle nařízení (ES) č. 1049/2001 a které se týkají informací a dokumentů předkládaných výborem v souvislosti s šetřením vyšetřovacího výboru.

IV. KODEX CHOVÁNÍ

Dříve než plenární zasedání výboru přijme kodex chování, informuje výbor příslušný výbor Parlamentu o hlavních prvcích plánovaného kodexu chování.

Na písemnou žádost příslušného výboru Parlamentu informuje výbor písemně Parlament o uplatňování kodexu chování. Výbor rovněž Parlament informuje vždy, kdy je zapotřebí kodex chování aktualizovat.

Kodex chování řeší následující:

i) nezávislost předsedy, místopředsedy a čtyř stálých členů výboru na všech orgánech či subjektech Unie, na vládách členských států a na jiných veřejných či soukromých subjektech, jakož i jejich objektivitu ve smyslu článku 47 nařízení o SRM;

ii) plnění úkolů výboru v souladu se zásadami odpovědnosti za jeho činnost, kterou má výbor vůči veřejnosti, a se zásadami naprosté transparentnosti, aniž by byla dotčena ochranná opatření k zajištění náležitého utajení informací a dokumentů výboru a

iii) provozní nezávislost a předcházení střetům zájmů mezi funkcemi vnitrostátních orgánů příslušných k řešení krizí v souladu s čl. 3 odst. 3 směrnice 2014/59/EU.

Výbor zveřejní kodex chování na své internetové stránce.

V. PŘIJÍMÁNÍ AKTŮ VÝBOREM

Výbor náležitě informuje příslušný výbor Parlamentu o postupech a lhůtách, které stanovil pro přijímání svých rozhodnutí, obecných zásad, všeobecných a dalších pokynů, doporučení a varování (aktů výboru).

S cílem zvýšit transparentnost a soudržnost politik informuje výbor především příslušný výbor Parlamentu o zásadách a typech ukazatelů nebo informací, které obvykle využívá při vypracovávání aktů a politických doporučení.

Pořádá-li výbor veřejnou konzultaci týkající se návrhů jeho aktů, předloží před zahájením této konzultace své návrhy příslušnému výboru Parlamentu.

V případě, že Parlament předloží k těmto návrhům aktů výboru připomínky, mohou být tyto připomínky předmětem neformální výměny názorů s výborem. Poté, co výbor přijme akt, zašle jej příslušnému výboru Parlamentu. Výbor rovněž pravidelně písemně informuje Parlament o potřebě aktualizovat přijaté akty.

VI. PŘECHODNÉ USTANOVENÍ

V počáteční fázi své existence, a to do 1. ledna 2016 nebo do dne použitelnosti stanoveného v čl. 99 odst. 2 nařízení o SRM, podle toho, co nastane později, informuje výbor Parlament pravidelně nebo na žádost jeho příslušného výboru o pokroku v operativním provádění nařízení o SRM.

Informace uvedené v prvním pododstavci mohou být poskytovány ústně nebo písemně a tyto informace se mimo jiné týkají:

i) vnitřní přípravy, organizace a plánování činnosti;

ii) spolupráce s dalšími příslušnými vnitrostátními orgány či orgány Unie;

iii) případných překážek, s nimiž se výbor při přípravě svých úkolů v oblasti řešení krize setkává;

iv) případných znepokojivých jevů či změn kodexu chování;

v) všech opatření, která výbor přijímá ve spolupráci se zúčastněnými členskými státy s cílem vypracovat vhodné metody a podmínky, které ve smyslu bodu odůvodnění 107 a článku 74 nařízení o SRM umožní posílit schopnost výboru smluvně zajišťovat alternativní finanční prostředky a jež by měly být k dispozici do dne použitelnosti nařízení o SRM, a rovněž se týkají jednání výboru o finančních mechanismech, včetně veřejných finančních mechanismů, a výsledků těchto jednání v souladu s článkem 74 uvedeného nařízení.

Informace uvedené v bodech i) až v) se poskytují jako doplněk k měsíčním zprávám o splnění či nesplnění podmínek pro převod příspěvků do fondu, které výbor předkládá v souladu s čl. 99 odst. 6 prvním pododstavcem nařízení o SRM, případně k měsíčním zprávám předkládaným v souladu s čl. 99 odst. 6 druhým pododstavcem nařízení o SRM v případě, že podmínky pro převod příspěvků splněny nebyly.

VII. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Praktické provádění této dohody hodnotí obě strany každé tři roky. Obě strany tuto dohodu případně upraví na základě zkušeností s jejím prováděním a vývoje budoucích bezpečnostních opatření týkajících se Parlamentu i výboru.

Tato dohoda vstupuje v platnost dnem svého podpisu.

Povinnosti týkající se zachování důvěrnosti informací jsou pro obě strany této dohody závazné i po skončení platnosti dohody.

Tato dohoda bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu a ve Štrasburku dne 16. prosince 2015. Za Evropský parlament předseda M. SCHULZ Za Jednotný výbor pro řešení krizí předsedkyně E. KÖNIG

(1) Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1.

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

(5) Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

(7) Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných pravidlech pro výkon vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (Úř. věst. L 78, 6.4.1995, s. 1).