Úřední věstník L 377 , 31/12/1994 S. 0028 - 0058

Finské zvláštní vydání: Kapitola 8 Svazek 3 S. 0042

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 8 Svazek 3 S. 0042



Nařízení Komise (ES) č. 3385/94 ze dne 21. prosince 1994 o formě, obsahu a jiných podrobnostech žádostí a oznámení uvedených v nařízení Rady č. 17 (Text s významem pro EHP) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, s ohledem na nařízení Rady č. 17 ze dne 6. února 1962, první nařízení, kterým se provádějí články 85 a 86 Smlouvy [1], naposledy pozměněné Aktem o přistoupení Španělska a Portugalska, a zejména na článek 24 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že nařízení Rady č. 27 ze dne 3. května 1962, první nařízení, kterým se provádějí nařízení Rady č. 17 [2], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3666/93 [3], již nadále nesplňuje požadavky vhodného správního postupu; že by proto mělo být nahrazeno novým nařízením; vzhledem k tomu, že žádosti o negativní atest podle článku 2 a oznámení podle článků 4, 5 a 25 nařízení č. 17 mají významné právní následky, které jsou výhodné pro strany určité dohody, rozhodnutí nebo jednání, zatímco nesprávné nebo zavádějící informace v takových žádostech nebo oznámeních mohou vést k uložení pokut a mohou mít pro tyto strany za následek také znevýhodnění v občanském právu; že je proto v zájmu právní jistoty nezbytné přesně vymezit osoby oprávněné předkládat žádosti a oznámení, předmět a obsah informací, které takové žádosti a oznámení musí obsahovat a dobu kdy nabudou účinku; vzhledem k tomu, že je třeba, aby každá ze stran měla právo předložit Komisi žádost nebo oznámení; že je dále třeba, aby strana uplatňující toto právo informovala ostatní strany a umožnila jim tak hájit jejich zájmy; že je třeba, aby žádosti a oznámení týkající se dohod, rozhodnutí nebo jednání sdružení podniků, předkládala pouze tato sdružení; vzhledem k tomu, že je na žadatelích a oznamujících stranách, aby Komisi sdělili úplně a poctivě skutečnosti a okolnosti, které jsou pro ni významné, aby dospěla k rozhodnutí o dotyčných dohodách, rozhodnutích nebo jednáních; vzhledem k tomu, že pro zjednodušení a urychlení jejich přezkoumání je žádoucí, aby pro žádosti o negativní atest podle čl. 85 odst. 1 a pro oznámení podle čl. 85 odst. 3 bylo předepsáno použití formuláře; že je třeba, aby bylo možné tento formulář používat také v případech žádostí o negativní atest týkajících se článku 86; vzhledem k tomu, že Komise ve vhodných případech a pokud o to strany požádají, poskytne stranám příležitost před žádostí nebo oznámením projednat neformálně a přísně důvěrně zamýšlenou dohodu, rozhodnutí nebo jednání; že navíc po podání žádosti nebo oznámení s nimi bude udržovat v nezbytné míře úzké styky, aby s nimi projednala všechny praktické nebo právní problémy, které objeví při prvním přezkoumání případu a takové problémy vzájemnou dohodou odstranila; vzhledem k tomu, že ustanovení tohoto nařízení se musí také vztahovat na případy, kdy jsou Komisi předkládány žádosti o negativní atest týkající se čl. 53 odst. 1 nebo článku 54 Dohody o EHP nebo oznámení týkající se čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Osoby oprávněné podávat žádosti a oznámení 1. K podání žádosti podle článku 2 nařízení č. 17 týkající se čl. 85 odst. 1 Smlouvy nebo oznámení podle článků 4, 5 a 25 nařízení č. 17 je oprávněn: a) každý podnik nebo každé sdružení podniků, které jsou stranou dohody nebo jednání ve vzájemné shodě a b) každý podnik nebo každé sdružení podniků, které přijímají rozhodnutí nebo jsou stranou jednání ve vzájemné shodě, které mohou spadat do působnosti čl. 85 odst. 1. Pokud žádost nebo oznámení podávají jen některé, ale ne všechny strany uvedené v písmenu a) prvního pododstavce, musí to oznámit ostatním stranám. 2. K podání žádosti podle článku 2 nařízení č. 17 týkající se článku 86 Smlouvy je oprávněn každý podnik, který může zaujmout buď sám, nebo spolu s jinými podniky dominantní postavení na společném trhu nebo na jeho podstatné části. 3. Pokud žádost nebo oznámení podepíší zástupci osob, podniků nebo sdružení podniků, musí takoví zástupci předložit písemný důkaz, že jsou zmocněni jednat. 4. Pokud je podávána společná žádost nebo společné oznámení, je vhodné jmenovat společného zástupce, který je oprávněn odesílat a přijímat dokumenty v zastoupení všech žadatelů nebo oznamujících stran. Článek 2 Podávání žádostí a oznámení 1. Žádosti podle článku 2 nařízení č. 17 týkající se čl. 85 odst. 1 Smlouvy a oznámení podle článků 4, 5 a 25 nařízení č. 17 se podávají způsobem předepsaným formulářem A/B, jak jej uvádí příloha k tomuto nařízení. Formulář A/B může být používán také pro žádosti podle článku 2 nařízení č. 17 týkající se článku 86 Smlouvy. Společné žádosti a společná oznámení musí být podávány na jediném formuláři. 2. Komisi se podává sedmnáct kopií každé žádosti a oznámení a tři kopie přílohy k takové žádosti nebo oznámení na adresu uvedenou na formuláři A/B. 3. Dokumenty přiložené k žádosti nebo oznámení musí být buď originály, nebo kopie originálů; v druhém případě musí žadatel nebo oznamující strana potvrdit, že jde o přesné a úplné kopie originálů. 4. Žádosti a oznámení se vypracovávají v jednom z úředních jazyků Společenství. Tento jazyk je také jazykem pro jednání s žadatelem nebo oznamující stranou. Dokumenty se podávají v jejich původním jazyce. V případech, kdy tento původní jazyk není jedním z úředních jazyků, musí být připojen překlad dokumentů do jednacího jazyka. 5. Pokud jsou podávány žádosti o negativní atest týkající se čl. 53 odst. 1 nebo článku 54 Dohody o EHP nebo oznámení týkající se čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, mohou být podány také v jednom z úředních jazyků států ESVO anebo v pracovním jazyce Kontrolního úřadu ESVO. Pokud jazyk zvolený pro žádost nebo oznámení není úředním jazykem Společenství, žadatel nebo oznamující strana musí doplnit veškerou dokumentaci překladem do jednoho z úředních jazyků Společenství. Jazyk zvolený pro překlad bude jednacím jazykem pro žadatele nebo oznamující stranu. Článek 3 Obsah žádostí a oznámení 1. Žádosti a oznámení musí obsahovat informace požadované formulářem A/B, včetně dokumentů. Tyto informace musí být správné a úplné. 2. Žádosti podle článku 2 nařízení č. 17 týkající se čl. 85 odst. 1 Smlouvy musí obsahovat úplné oznámení skutečností, které blíže popisují zejména dotyčné jednání a postavení podniku nebo podniků na společném trhu nebo na jeho podstatné části, pokud jde o výrobky nebo služby, na které se toto jednání vztahuje. 3. Komise nemusí trvat na povinnosti poskytnout určitou informaci, včetně dokumentů, jaké vyžaduje formulář A/B v případech, kdy Komise uváží, že tato informace není pro přezkoumání případu nezbytná. 4. Komise neprodleně písemně potvrdí žadateli nebo oznamující straně přijetí žádosti nebo oznámení a každé odpovědi na dopis zaslaný Komisí podle čl. 4 odst. 2. Článek 4 Nabytí účinku žádostí a oznámení 1. Aniž jsou dotčeny odstavce 2 až 5, nabývají žádosti a oznámení účinku v den, kdy jsou přijaty Komisí. Pokud jsou však žádost nebo oznámení zaslány doporučeným dopisem, nabývají účinku dnem poštovního razítka místa odeslání. 2. Pokud Komise zjistí, že informace, včetně dokumentů, obsažené v žádosti nebo oznámení nejsou věcně úplné, neprodleně o tom písemně informuje žadatele nebo oznamující stranu a stanoví přiměřenou lhůtu pro doplnění informací. V takových případech nabudou žádost nebo oznámení účinku dnem, kdy Komise obdrží úplné informace. 3. Podstatné změny skutečností uvedených v žádosti nebo oznámení, které žadatel nebo oznamující strana znají nebo by měli znát, musí být Komisi sděleny dobrovolně a neprodleně. 4. Nesprávné nebo zavádějící informace se považují za neúplné informace. 5. Pokud do uplynutí jednoměsíční lhůty ode dne, kdy Komise přijala žádost nebo oznámení, neposkytne žadateli nebo oznamující straně informace uvedené v odstavci 2, považují se žádost nebo oznámení za účinné dnem jejího přijetí Komisí. Článek 5 Zrušení Nařízení č. 27 se zrušuje. Článek 6 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 1995. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 21. prosince 1994. Za Komisi Karel Van Miert člen Komise [1] Úř. věst. 13, 21.2.1962, s. 204/62. [2] Úř. věst. 35, 10.5.1962, s. 1118/62. [3] Úř. věst. L 336, 31.12.1993, s. 1. -------------------------------------------------- Formulář A/B ÚVOD Formulář A/B je jako příloha nedílnou součástí nařízení Komise (ES) č. 3385/94 ze dne 21. prosince 1994 o formě, obsahu a jiných podrobnostech žádostí a oznámení uvedených v nařízení Rady č. 17 (dále jen "nařízení"). Umožňuje podnikům a sdružením podniků požádat Komisi o negativní atest u dohod nebo jednání, na které se mohou vztahovat zákazy stanovené v čl. 85 odst. 1 a článku 86 Smlouvy nebo v čl. 53 odst. 1 a článku 54 Dohody o EHP nebo oznámit takovou dohodu a požádat, aby byla vyňata ze zákazu podle čl. 85 odst. 1 na základě ustanovení čl. 85 odst. 3 Smlouvy nebo ze zákazu podle čl. 53 odst. 1 na základě ustanovení čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP. Pro usnadnění používání formuláře A/B slouží následující stránky, které uvádějí: - v kterých situacích je nezbytné podat žádost nebo oznámení (bod A), - kterému orgánu (Komisi nebo Kontrolnímu úřadu ESVO) je třeba žádost nebo oznámení podat (bod B), - k jakým účelům lze žádost nebo oznámení použít (bod C), - jaké informace musí žádost nebo oznámení obsahovat (body D, E a F), - kdo může žádost nebo oznámení podat (bod G), - jak se mají žádost nebo oznámení podávat (bod H), - jak lze chránit obchodní tajemství podniků (bod I); - jak je třeba vykládat určité technické výrazy používané v prováděcí části formuláře A/B (bod J), - postup, který následuje po podání žádosti nebo oznámení (bod K). A. Ve kterých situacích je nezbytné podat žádost nebo oznámení? I. Účel pravidel hospodářské soutěže stanovených Smlouvou o ES a Dohodou o EHP 1. Účel pravidel hospodářské soutěže ES Účelem pravidel hospodářské soutěže je zabránit narušování hospodářské soutěže na společném trhu restriktivními praktikami nebo zneužíváním dominantního postavení. Vztahují se na každý podnik, který přímo nebo nepřímo obchoduje na společném trhu, bez ohledu na to, kde je usazen. Ustanovení čl. 85 odst. 1 Smlouvy o ES (znění článků 85 a 86 je citováno v příloze I k tomuto formuláři) zakazuje restriktivní dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě (dohody), které mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy, a čl. 85 odst. 2 prohlašuje dohody a rozhodnutí obsahující taková omezení za neplatné (ačkoliv Soudní dvůr rozhodl, že jsou-li restriktivní podmínky smluv oddělitelné, jsou neplatné pouze tyto podmínky); čl. 85 odst. 3 však stanoví výjimku pro dohody s prospěšnými účinky, splňují-li jeho podmínky. Článek 86 zakazuje zneužívání dominantního postavení, které může nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy. Původní postupy pro provádění těchto článků, které stanovují negativní atest a výjimku podle čl. 85 odst. 3, byly stanoveny v nařízení č. 17. 2. Účel pravidel hospodářské soutěže EHP Pravidla hospodářské soutěže Dohody o Evropském hospodářském prostoru (uzavřené mezi Společenstvím, členskými státy a státy ESVO [1] jsou založena na stejných zásadách, jaké jsou zakotveny v pravidlech hospodářské soutěže Společenství a mají tentýž účel — tedy předcházet narušování hospodářské soutěže na území EHP kartely anebo zneužíváním dominantního postavení. Vztahují se na každý podnik, který přímo nebo nepřímo obchoduje na území EHP, bez ohledu na to, kde je usazen. Ustanovení čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP (znění článků 53, 54 a 56 Dohody o EHP je citováno v příloze I) zakazuje restriktivní dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě (dohody), které mohou ovlivnit obchod mezi Společenstvím a jedním nebo více státy ESVO nebo mezi státy ESVO, a čl. 53 odst. 2 prohlašuje dohody a rozhodnutí obsahující taková omezení za neplatné; čl. 53 odst. 3 však stanoví výjimku pro dohody s prospěšnými účinky, splňují-li jeho podmínky. Článek 54 zakazuje zneužívání dominantního postavení, které by mohlo ovlivnit obchod mezi Společenstvím a jedním nebo více státy ESVO (anebo mezi státy ESVO). Postupy pro provádění těchto článků, které stanovují negativní atest a výjimku podle čl. 53 odst. 3 byly stanoveny v nařízení č. 17, doplněném pro účely EHP protokoly 21, 22 a 23 k Dohodě o EHP [2]. II. Působnost pravidel hospodářské soutěže stanovených Smlouvou o ES a Dohodou o EHP Použitelnost článků 85 a 86 Smlouvy o ES a článků 53 a 54 Dohody o EHP závisí na okolnostech v každém jednotlivém případě. Předpokládá, že dohoda nebo chování splňují všechny podmínky uvedené v příslušných ustanoveních. Z toho plyne, že tato otázka musí být přezkoumána před podáním každé žádosti o negativní atest nebo oznámení. 1. Negativní atest Řízení o negativním atestu dovoluje podnikům zjistit, zda se Komise domnívá, že jejich ujednání nebo jejich chování je nebo není zakázáno čl. 85 odst. 1 nebo článkem 86 Smlouvy nebo čl. 53 odst. 1 nebo článkem 54 Dohody o EHP. Tento postup se řídí článkem 2 nařízení č. 17. Negativní atest má formu rozhodnutí, jímž Komise potvrzuje, že na základě skutečností, které má k dispozici, neexistují žádné důvody podle čl. 85 odst. 1 nebo článku 86 Smlouvy nebo podle čl. 53 odst. 1 nebo článku 54 Dohody o EHP pro zásah z její strany ve věci takového ujednání nebo chování. Nemá však žádný smysl podávat žádost, pokud tato ujednání nebo chování zjevně nejsou shora uvedenými ustanoveními zakázány. Ani Komise není povinna negativní atest vydat. Článek 2 nařízení č. 17 stanoví, že "…Komise může osvědčit…". Komise vydává rozhodnutí o negativním atestu pouze tehdy, pokud musí být vyřešen důležitý problém při výkladu. V ostatních případech Komise reaguje na žádost zasláním úředního dopisu. Komise zveřejnila několik sdělení týkajících se výkladu čl. 85 odst. 1 Smlouvy o ES. Definují určité kategorie smluv, které svou povahou nebo díky své malé důležitosti nejsou zákazem postiženy [3]. 2. Výjimka Postup udělení výjimky podle čl. 85 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP dovoluje společnostem vstupovat do ujednání, která ve skutečnosti nabízejí hospodářské výhody, ale která by bez této výjimky byla zakázána článkem 85 odst. 1 Smlouvy o ES nebo čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. Tento postup se řídí články 4, 6 a 8 a pro nové členské státy také články 5, 7 a 25 nařízení č. 17. Výjimka má formu rozhodnutí Komise, které prohlašuje článek 85 odst. 1 Smlouvy o ES nebo čl. 54 odst. 1 Dohody o EHP za nepoužitelný pro dohody uvedené v rozhodnutí. Článek 8 požaduje, aby Komise určila období platnosti každého takového rozhodnutí, dovoluje Komisi připojit podmínky a povinnosti a pamatuje na to, že rozhodnutí může být pozměněno nebo zrušeno nebo mohou být za určitých okolností stranám zakázány určité úkony, zejména jestliže rozhodnutí bylo založeno na nesprávných informacích anebo došlo-li k jakékoli podstatné změně skutečností. Komise přijala několik nařízení, která poskytují výjimku kategoriím dohod [4]. Některá z těchto nařízení stanoví, že některé dohody mohou získat výjimku pouze tehdy, jsou-li oznámeny Komisi podle článků 4 nebo 5 nařízení č. 17 s úmyslem získat výjimku a tato výhoda oponentního řízení je v oznámení požadována. Rozhodnutí, kterým se výjimka uděluje, může mít zpětnou působnost, ale až na určité výjimky nemůže nabýt účinku dříve, než v den oznámení (článek 6 nařízení č. 17). Pokud Komise zjistí, že oznamovaná ujednání jsou skutečně zakázána a nelze je ze zákazu vyjmout, a proto přijme rozhodnutí kterým výjimku odmítá, účastníci jsou v období mezi dnem oznámení a dnem rozhodnutí přesto chráněni před pokutami za jakékoli porušení popsané v oznámení (článek 3 a čl. 15 odst. 5 a odst. 6 nařízení č. 17). Komise zpravidla vydává rozhodnutí o výjimce jen v případech zvláštního právního, hospodářského nebo politického významu. V ostatních případech řízení ukončí zasláním úředního dopisu. B. Kterému orgánu je třeba žádost nebo oznámení podat? Žádosti a oznámení musí být podány věcně příslušnému orgánu. Komise je příslušná k používání pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES. Pokud jde o používání pravidel hospodářské soutěže podle Dohody o EHP, je příslušná Komise nebo Kontrolní úřad ESVO. Příslušnost Komise a Kontrolního úřadu ESVO používat pravidla hospodářské soutěže EHP vyplývá z článku 56 Dohody o EHP. Žádosti a oznámení týkající se dohod, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, které by pravděpodobně mohly nepříznivě ovlivňovat obchod mezi členskými státy, je třeba podávat Komisi, ledaže jejich účinky na obchod mezi členskými státy nebo na hospodářskou soutěž v rámci Společenství jsou nepatrné ve smyslu oznámení Komise z roku 1986 o dohodách menšího významu [5]. Dále, všechny restriktivní dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, které nepříznivě ovlivňují obchod mezi jedním členským státem a jedním nebo více státy ESVO, spadají do příslušnosti Komise za předpokladu, že dotyčné podniky dosahují uvnitř Společenství více než 67 % svého kumulovaného obratu v celém EHP [6]. Pokud však nejsou účinky takovýchto dohod, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě na obchod mezi členskými státy nebo na hospodářskou soutěž v rámci Společenství nepatrné, je třeba, aby oznámení, pokud je nezbytné, bylo podáno Kontrolnímu úřadu ESVO. Všechny ostatní dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě spadající do působnosti článku 53 Dohody o EHP je třeba oznámit Kontrolnímu úřadu ESVO (jehož adresa je uvedena v příloze III). Žádosti o negativní atest týkající se článku 54 Dohody o EHP je třeba podávat Komisi, pokud dominantní postavení existuje pouze uvnitř Společenství, nebo Kontrolnímu úřadu ESVO, pokud dominantní postavení existuje na celém území států ESVO či na jeho podstatné části. Pravidla uvedená shora v souvislosti s článkem 53 je třeba použít pouze v případech, kdy toto dominantní postavení existuje na obou územích. Komise použije za základ hodnocení pravidla hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES. Pokud případ spadá do působnosti Dohody o EHP a Komise je příslušná podle článku 56 Dohody o EHP, použije současně pravidla EHP. C. Účel tohoto formuláře Formulář A/B uvádí otázky, které musí být zodpovězeny a informace a dokumenty, které musí být předloženy při podávání žádosti o: - negativní atest týkající se čl. 85 odst. 1 Smlouvy a/nebo čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP podle článku 2 nařízení č. 17, pokud jde o dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, - výjimku podle čl. 85 odst. 3 Smlouvy a/nebo čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, pokud jde o dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě, - výhodu oponentního řízení obsaženou v určitých nařízeních Komise poskytujících blokovou výjimku. Tento formulář umožňuje podnikům žádajícím o výjimku, aby současně podaly oznámení s cílem získat výjimku pro případ, že Komise dospěje k závěru, že negativní atest nelze vydat. Žádosti o negativní atest a oznámení týkající se článku 85 Smlouvy musí být podávány způsobem předepsaným formulářem A/B (viz čl. 2 odst. 1 první věta tohoto nařízení). Tento formulář mohou použít také podniky, které si přejí požádat o negativní atest ve vztahu k článku 86 Smlouvy o ES nebo článku 53 Dohody o EHP podle článku 2 nařízení č. 17. Od žadatelů požadujících negativní atest podle článku 86 se použití formuláře A/B nepožaduje. Důrazně se jim však doporučuje, aby poskytli všechny níže požadované informace a zajistili tak, že jejich žádost obsahuje úplný výčet skutečností (viz čl. 2 odst. 1 druhá věta tohoto nařízení). Žádosti nebo oznámení podané na formuláři A/B vydaném ESVO mají stejnou platnost. Pokud však dotyčné dohody, rozhodnutí a jednání patří výhradně do působnosti článků 85 nebo 86 Smlouvy o ES, tj. nemají pro EHP žádný význam, doporučuje se použít tento formulář předepsaný Komisí. D. Které kapitoly formuláře je třeba vyplnit? Prováděcí část tohoto formuláře je rozdělena do čtyř kapitol. Podniky, které si přejí podat žádost o negativní atest nebo oznámení, musí vyplnit kapitoly I, II a III. Výjimka z tohoto pravidla platí pro případ, kdy se žádost nebo oznámení týká dohody o vytvoření kooperačního společného podniku strukturální povahy, pokud si strany přejí získat výhodu urychleného řízení. V tomto případě je třeba vyplnit kapitoly I, III a IV. V roce 1992 Komise oznámila, že přijala nový vnitřní správní řád, který stanoví, že určité žádosti a oznámení – ty od kooperačních společných podniků, které jsou svou povahou strukturální – budou projednávány v pevně stanovených lhůtách. V takových případech Komise do dvou měsíců po přijetí úplného oznámení dohody informuje strany písemně o výsledcích úvodní analýzy případu, a popřípadě o povaze a pravděpodobné délce správního řízení, které zamýšlí vést. Obsah tohoto dopisu se může měnit podle povahy šetřeného případu: - v případě, že nevzniknou žádné problémy, zašle Komise úřední dopis potvrzující slučitelnost dohody s čl. 85 odst. 1 nebo 3, - pokud nelze úřední dopis zaslat, protože je potřebné případ vyřešit formálním rozhodnutím, informuje Komise dotyčné podniky o svém záměru přijmout rozhodnutí výjimku buď udělit, nebo zamítnout, - pokud má Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti dohody s pravidly hospodářské soutěže, zašle stranám dopis oznamující hloubkové přezkoumání, které může, podle povahy případu, vést k rozhodnutí, které buď dohodu zakáže, udělí výjimku za určitých podmínek a povinností, anebo jednoduše udělí výjimku pro dotyčnou dohodu. Tento nový urychlený postup použitelný od 1. ledna 1993 je založen výhradně na zásadě sebekázně. Lhůta dvou měsíců od úplného oznámení určená pro úvodní přezkoumání případu nepředstavuje lhůtu stanovenou právním předpisem, a není proto v žádném případě právně závazná. Komise však učiní vše proto, aby ji dodržela. Komise si navíc vyhrazuje právo rozšířit toto urychlené řízení na jiné formy spolupráce mezi podniky. Kooperační společný podnik strukturální povahy je takový, který s sebou nese důležitou změnu ve struktuře a organizaci obchodních činností smluvních stran. Může k tomu dojít tehdy, když společný podnik převezme nebo rozšíří stávající činnosti mateřských společností, nebo tehdy, pokud zahajuje nové činnosti v jejich zastoupení. Takovéto operace jsou charakterizovány zapojením významných finančních, materiálních a/nebo nehmotných aktiv, jako jsou práva k duševnímu vlastnictví a know-how. Strukturální společné podniky jsou proto zpravidla určeny k tomu, aby pracovaly na střednědobém nebo dlouhodobém základě. Tento pojem zahrnuje určité společné podniky s "dílčí funkcí", které přebírají jednu nebo několik zvláštních funkcí v rámci obchodní činnosti mateřských podniků, aniž by vstupovaly na trh, zejména výzkum a vývoj a/nebo výrobu. Zahrnuje také společné podniky s "plnou funkcí", které mají za následek vznik koordinace soutěžního chování nezávislých podniků, zejména mezi stranami tohoto společného podniku nebo mezi nimi a společným podnikem. Aby mohla dodržovat svou interní lhůtu, je pro Komisi důležité, aby měla k dispozici u oznámení všechny příslušné informace, které jsou oznamujícím stranám přiměřeně dostupné a které jsou pro Komisi nezbytné pro hodnocení dopadu dotyčné operace na hospodářskou soutěž. Formulář A/B proto obsahuje zvláštní část (kapitolu III), již musí vyplňovat pouze osoby, které oznamují kooperační společné podniky strukturální povahy a které si přejí získat výhodu urychleného řízení. Je tedy třeba, aby osoby, které oznamují kooperační společné podniky strukturální povahy a přejí si získat výhodu výše uvedeného urychleného řízení, vyplnily kapitoly I, III a IV tohoto formuláře. Kapitola III obsahuje řadu podrobných otázek, které jsou pro Komisi nezbytné pro posouzení relevantního trhu (trhů) a postavení stran společného podniku na tomto trhu (trzích). Pokud si strany nepřejí získat výhodu urychleného řízení pro své společné podniky strukturální povahy, je třeba, aby vyplnily kapitoly I, II a IV tohoto formuláře. Kapitola II obsahuje mnohem omezenější rozsah otázek o relevantním trhu (trzích) a postavení stran k dotyčné operaci na tomto trhu (trzích). Jsou však postačující, aby Komisi umožnily zahájit přezkoumání a šetření. E. Potřeba úplných informací Přijetí platného oznámení Komisí má dva hlavní následky. Za prvé chrání před pokutami ode dne, kdy je platné oznámení přijato Komisí, jde-li o žádosti podané za účelem získání výjimky (viz čl. 15 odst. 5 nařízení č. 17). Za druhé, dokud není platné oznámení přijato, nemůže Komise udělit výjimku podle čl. 85 odst. 3 Smlouvy o ES a/nebo čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP a každá udělená výjimka může nabýt účinku až ode dne přijetí platného oznámení [7]. Tedy, i když neexistuje právní povinnost oznamovat jako taková, pokud a dokud dohoda, na kterou se vztahuje čl. 85 odst. 1 Smlouvy a/nebo čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP, není oznámena a nemůže proto výjimku získat, může být prohlášena za neplatnou vnitrostátním soudem podle čl. 85 odst. 2 a/nebo čl. 53 odst. 2 [8]. Pokud určitý podnik požaduje výhodu blokové výjimky tak, že se uchýlí k oponentnímu řízení, pak období, během kterého musí Komise vznést námitky proti blokové výjimce, začíná dnem, kdy bylo přijato platné oznámení. Totéž platí pro dvouměsíční lhůtu uloženou útvarům Komise pro úvodní analýzu žádostí o negativní atest a oznámení týkajících se kooperačních společných podniků strukturální povahy, které získají výhodu urychleného řízení. Platná žádost nebo oznámení za tímto účelem je taková, která není neúplná (viz čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení). To je podmíněno dvěma předpoklady. Za prvé, nejsou-li vám informace nebo dokumenty požadované tímto formulářem přiměřeně dostupné buď zčásti, nebo jako celek, Komise přijímá, že oznámení je úplné a tedy platné, bez ohledu na to, že takové informace nebyly poskytnuty, za předpokladu že udáte důvody nedostupnosti těchto informací a poskytnete pro chybějící údaje vaše nejlepší odhady společně se zdroji těchto odhadů. Musí být rovněž poskytnuty údaje o tom, kde Komise může získat jakékoli z těch požadovaných informací, které vám jsou nedostupné. Za druhé, Komise požaduje pouze předložení informací, které jsou významné a nezbytné pro její šetření oznamované operace. V některých případech nemusí být pro tento účel nezbytné všechny informace, které tento formulář požaduje. Komise se proto může obejít bez určitých informací požadovaných tímto formulářem (viz čl. 3 odst. 3 tohoto nařízení). Toto ustanovení umožňuje, aby byla každá žádost nebo oznámení popřípadě přizpůsobena každému případu tak, že se Komisi poskytnou pouze ty informace, které zcela nezbytně potřebuje pro přezkoumání případu. Tím se vyhneme zbytečnému administrativnímu zatěžování podniků, zejména malých a středních. Pokud informace požadované formulářem nejsou poskytnuty z tohoto důvodu, je třeba, aby žádost nebo oznámení uvedly důvody, proč se tyto informace nepovažují za nezbytné pro šetření Komise. Pokud Komise zjistí, že informace obsažené v žádosti nebo oznámení jsou z věcného hlediska neúplné, do měsíce po přijetí písemně informuje žadatele nebo oznamující stranu o této skutečnosti a povaze chybějících informací. V takových případech nabudou žádost nebo oznámení účinku dnem, kdy Komise obdrží úplné informace. Pokud Komise v této měsíční lhůtě žadatele nebo oznamující stranu neinformuje, že žádost nebo oznámení nejsou z věcného hlediska úplné, považují se tato žádost nebo oznámení za úplné a platné (viz článek 4 tohoto nařízení). Je také důležité, aby podniky informovaly Komisi o důležitých změnách skutečné situace včetně těch, o nichž se dozvěděly až poté, co byly žádost nebo oznámení podány. Komise musí být proto okamžitě informována o všech změnách dohody, rozhodnutí nebo jednání, které jsou předmětem žádosti nebo oznámení (viz čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení). Neinformování Komise o takových významných změnách může mít za následek, že žádné rozhodnutí o negativním atestu nebude účinné nebo že bude odvoláno každé rozhodnutí o výjimce [9] přijaté Komisí na základě tohoto oznámení. F. Potřeba přesných informací Navíc k požadavku úplnosti žádosti nebo oznámení je důležité zajistit, aby poskytované informace byly přesné (viz čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení). Ustanovení čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení č. 17 stanoví, že Komise může svým rozhodnutím ukládat podnikům nebo sdružením podniků pokuty až do výše ECU 5000 v případech, kdy úmyslně nebo z nedbalosti podají v žádosti o negativní atest nebo v oznámení nesprávné nebo zavádějící informace. Takovéto informace se navíc považují za neúplné (viz čl. 4 odst. 4 tohoto nařízení), takže strany nemohou získat výhodu oponentního řízení ani urychleného řízení (viz bod E výše). G. Kdo může podat žádost nebo oznámení? Každý podnik, který je stranou dohody, rozhodnutí nebo jednání toho druhu, které je popsáno v článcích 85 nebo 86 Smlouvy o ES a článcích 53 nebo 54 Dohody o EHP, může předložit žádost o negativní atest týkající se článků 85 a 53 nebo oznámení požadující výjimku. Sdružení podniků může předložit takovou žádost nebo oznámení, pokud jde o přijaté rozhodnutí nebo jednání prováděná při operacích tohoto sdružení. Pokud jde o dohody a jednání ve vzájemné shodě mezi podniky, je obvyklé, že všechny zúčastněné strany předloží společnou žádost nebo oznámení. Ačkoliv Komise tento přístup důrazně doporučuje, protože je užitečný pro současné získání názorů všech přímo dotčených stran, není takový přístup závazný. Každá ze smluvních stran může předložit žádost nebo oznámení sama za sebe, ale za těchto okolností je třeba, aby oznamující strana o tom informovala všechny ostatní strany dohody, rozhodnutí nebo jednání (viz čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení). Může jim také poskytnout kopii vyplněného formuláře, popřípadě s vypuštěním důvěrných informací a obchodního tajemství (viz níže, prováděcí část, otázka 1.2). Pokud se podávají společná žádost nebo společné oznámení, je také běžné, že je jmenován společný zástupce, aby jednal v zastoupení všech zúčastněných podniků jak při podávání žádosti nebo oznámení, tak v jednání při všech následných stycích s Komisí (viz čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení). I když to je užitečné, opět to není povinné, a všechny podniky podávající společně žádost nebo oznámení je mohou podepsat samy za sebe. H. Jak podávat žádost nebo oznámení? Žádosti a oznámení mohou být podávány v kterémkoli z úředních jazyků Evropského společenství nebo státu ESVO (viz čl. 2 odst. 4 a 5 tohoto nařízení). Aby se zajistilo rychlé řízení, v případě žádosti nebo oznámení podaným Kontrolnímu úřadu ESVO se však doporučuje použít jeden z úředních jazyků státu ESVO nebo pracovní jazyk Kontrolního úřadu ESVO, kterým je angličtina, nebo v případě žádosti nebo oznámení podaných Komisi pak jeden z úředních jazyků Společenství nebo pracovní jazyk Kontrolního úřadu ESVO. Tento jazyk je potom jazykem, v němž bude vedeno řízení s žadatelem nebo oznamující stranou. Formulář A/B není dotazník, který se vyplňuje. Je třeba, aby podniky jednoduše poskytly ty informace, které formulář požaduje, použily přitom jeho čísla oddílů a odstavců, podepsaly prohlášení, jak je uvedeno v oddílu 19 níže, a připojily požadovanou podpůrnou dokumentaci. Podpůrná dokumentace musí být předložena v originálním jazyce; pokud tento jazyk není úředním jazykem Společenství, musí být přeloženy do jazyka, ve kterém bude probíhat řízení. Podpůrná dokumentace může být předložena v originálech nebo v kopiích originálů (viz čl. 2 odst. 4 tohoto nařízení). Pokud není uvedeno jinak, všechny informace požadované tímto formulářem se musí týkat kalendářního roku, který předchází roku podání žádosti nebo oznámení. Pokud nejsou informace rozumně dostupné na tomto základě (například není-li používané účetní období založeno na kalendářním roce anebo nejsou údaje za minulý rok ještě k dispozici), je třeba poskytnout nejnovější dostupné informace a udat důvody, proč nemohou být poskytnuty údaje za kalendářní rok, který předchází roku žádosti nebo oznámení. Finanční údaje mohou být poskytnuty v měně, ve které jsou vypracovány úředně revidované účetní závěrky dotyčného podniku (podniků) nebo v ECU. V druhém případě musí být uveden směnný kurs použitý pro přepočet. Každá žádost nebo oznámení musí být podána v sedmnácti vyhotoveních. Žádost nebo oznámení se zasílají na adresu: Komise Evropských společenství Generální ředitelství soutěže Tajemník 200, rue de la Loi B-1049 Brussels nebo může být doručena osobně v pracovních dnech a úředních hodinách Komise na tuto adresu: Komise Evropských společenství Generální ředitelství soutěže Tajemník 158, avenue de Cortenberg B-1040 Brussels I. Důvěrnost Článek 214 Smlouvy o ES, článek 20 nařízení č. 17, článek 9 protokolu 23 k Dohodě o EHP, článek 122 Dohody o EHP a články 20 a 21 kapitoly II protokolu 4 k Dohodě mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora požadují, aby Komise, členské státy, Kontrolní úřad EHP a státy ESVO neprozrazovaly takové informace, na které se vztahuje povinnost služebního tajemství. Nařízení č. 17 na druhé straně požaduje, aby Komise zveřejňovala přehledy žádostí nebo oznámení, má-li v úmyslu přijmout příznivé rozhodnutí. Při tomto zveřejnění Komise "… musí vzít v úvahu oprávněné zájmy podniků na ochraně jejich obchodního tajemství" (čl. 19 odst. 3 nařízení č. 17); pokud jde o zveřejňování rozhodnutí, viz též čl. 21 odst. 2. Pokud se v této souvislosti nějaký podnik domnívá, že by jeho zájmy byly poškozeny, pokud by jakákoli informace, o jejíž poskytnutí je žádán, byla zveřejněna nebo jinak vyzrazena jiným podnikům, je třeba, aby všechny takové informace uvedl v samostatné příloze, jejíž každá stránka bude jasně označena slovy "Obchodní tajemství". Je také třeba, aby uvedl důvody, proč každá taková informace označená jako důvěrná nebo tajná nemá být vyzrazena či zveřejněna. (viz níže, oddíl 5 prováděcí části, který požaduje shrnutí oznámení, které důvěrné není). J. Následný postup Žádost nebo oznámení se zapisují do rejstříku Generálního ředitelství soutěže (DG IV). Den přijetí Komisí (nebo den podání na poštu, jsou-li zaslány doporučeným dopisem) je dnem nabytí účinku podání (viz čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení). Pro neúplné žádosti a oznámení však platí zvláštní pravidla (viz bod E výše). Komise potvrdí přijetí všech žádostí a oznámení písemně a označí je čísly, pod kterými jsou vedeny ve spisu. Toto číslo musí být pak používáno v každé budoucí korespondenci týkající se oznámení. Přijetí potvrzení nenaznačuje nic o platnosti či neplatnosti žádosti nebo oznámení. Komise si může vyžádat od stran nebo od třetích stran další informace (články 11 až 14 nařízení č. 17) a může navrhnout, jaké se mají v dohodách provést změny, aby mohly být přijatelné. Stejně může být v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství zveřejněno krátké předběžné oznámení uvádějící jména zúčastněných podniků, skupin, ke kterým náležejí, hospodářská odvětví, kterých se věc týká a povahu dohod s výzvou k třetím stranám, aby vznesly své připomínky (viz níže, prováděcí část, oddíl 5). Pokud je oznámení podáváno společně za účelem žádosti o oponentní řízení, může Komise poskytnutí výhody blokové výjimky ohledně oznamované dohody odepřít. Pokud Komise proti tomuto požadavku vznese námitky a ani později je neodvolá, s oznámením se zachází jako s žádostí o jednotlivou výjimku. Pokud po přezkoumání Komise zamýšlí vyhovět žádosti o negativní atest nebo výjimku, je povinna (podle čl. 19 odst. 3 nařízení č. 17) zveřejnit přehled a vyzvat třetí strany k připomínkám. Poté musí být předložen předběžný návrh rozhodnutí, který se projedná v Poradním výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení složeném z úředníků orgánů členských států příslušných k otázkám restriktivních praktik a monopolů (článek 10 nařízení č. 17), a patří-li případ do působnosti Dohody o EHP, za účasti zástupců Kontrolního úřadu ESVO a států ESVO, které již obdržely kopii žádosti nebo oznámení. Teprve poté a za předpokladu, že se nestane nic, co by změnilo její úmysl, Komise může přijmout předpokládané rozhodnutí. Spis je často uzavřen, aniž je přijato jakékoli formální rozhodnutí například proto, že se zjistilo, že se na tato ujednání již vztahuje nějaká bloková výjimka, nebo proto, že alespoň v dané chvíli nevyžadují žádný zásah Komise. V takových případech se zasílají úřední dopisy. Ačkoliv úřední dopis nepředstavuje žádné rozhodnutí Komise, ukazuje, jak odbory Komise pohlížejí na případ na základě skutečností, které mají v té době k dispozici. To znamená, že Komise může přijmout patřičné rozhodnutí, aby právní stav vyjasnila, bude-li to nutné – například pokud nabude přesvědčení, že je nějaká dohoda neplatná podle čl. 85 odst. 2 Smlouvy a/nebo podle čl. 53 odst. 2 Dohody o EHP. K. Definice používané v prováděcí části tohoto formuláře Dohoda: Slovo "dohoda" se používá pro označení všech kategorií dohod, tj. dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve vzájemné shodě. Rok: Pokud není uvedeno jinak, všechno, co se v tomto formuláři označuje slovem "rok", musí být chápáno ve významu "kalendářní rok". Skupina: Skupinový vztah existuje pro účely tohoto formuláře, pokud jeden podnik: - vlastní více než polovinu základního kapitálu nebo obchodních aktiv jiného podniku nebo - má právo vykonávat více než polovinu hlasovacích práv v jiném podniku, - má právo jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů, které podnik právně zastupují nebo - má právo spravovat záležitosti jiného podniku. Podnik, který je společně kontrolován několika jinými podniky (společný podnik), tvoří část skupiny každého z těchto podniků. Relevantní trh výrobku: otázky 6.1 a 11.1 formuláře požadují od podniku nebo jednotlivce podávajících oznámení, aby vymezili relevantní trh (trhy) výrobku a/nebo služby, které budou pravděpodobně ovlivněny dotyčnou dohodou. Toto vymezení se pak použije jako základ pro řadu dalších otázek obsažených v tomto formuláři. Vymezení takto předložená oznamujícími stranami se v tomto formuláři nazývají relevantní trh (trhy) výrobku. Tato slova mohou označovat trh tvořený buď výrobky, nebo službami. Relevantní zeměpisný trh: otázky 6.2 a 11.2 formuláře požadují od podniku nebo jednotlivce podávajících oznámení, aby vymezili relevantní zeměpisný trh (trhy), který bude pravděpodobně ovlivněn dotyčnou dohodou. Toto vymezení se pak použije jako základ pro řadu dalších otázek obsažených v tomto formuláři. Vymezení takto předložená oznamujícími stranami se v tomto formuláři nazývají relevantní zeměpisný trh (trhy). Relevantní zeměpisný trh výrobku: spojením odpovědí na otázky 6 a 11 vymezí strany relevantní trh (trhy) ovlivněný oznamovanou dohodou (dohodami). Tato vymezení se pak použijí jako základ pro řadu dalších otázek obsažených v tomto formuláři. Vymezení takto předložená oznamujícími stranami se v tomto formuláři nazývají relevantní zeměpisný trh (trhy) výrobku. Oznámení: tento formulář může být použit pro podání žádosti o negativní atesty a/nebo oznámení požadující výjimku. Zde použité slovo "oznámení" se vztahuje jak na žádost, tak na oznámení. Strany a oznamující strana: slovo "strana" se používá pro označení všech podniků, které jsou smluvní stranou oznamované dohody. Protože oznámení smí podat i pouze jeden z podniků, které jsou smluvními stranami, používá se výraz "oznamující strana" jen pro ten podnik nebo podniky, které skutečně oznámení podávají. PROVÁDĚCÍ ČÁST PŘESVĚDČTE SE, PROSÍM, ŽE PRVNÍ STRANA VAŠÍ ŽÁDOSTI NEBO OZNÁMENÍ OBSAHUJE SLOVA "ŽÁDOST O NEGATIVNÍ ATEST/OZNÁMENÍ PODLE FORMULÁŘE A/B" KAPITOLA I Oddíly týkající se stran, jejich skupin a dohody (vyplňuje se pro všechna oznámení) Oddíl 1 Totožnost podniků nebo osob podávajících oznámení 1.1 Uveďte prosím podniky, jejichž jménem je oznámení podáváno a uveďte jejich právní název nebo obchodní firmu, popřípadě také zkrácený nebo běžně používaný název (pokud se liší od právního názvu). 1.2 Pokud je oznámení podáváno jménem jen jednoho nebo některých podniků jako stran dohody, potvrďte prosím, že zbývající podniky byly o této skutečnosti informovány a uveďte, zda obdržely kopii oznámení, ze kterého byly odstraněny důvěrné informace a obchodní tajemství [10]. (Za takových okolností je třeba, aby byla k tomuto oznámení připojena jedna kopie upraveného oznámení, které bylo poskytnuto ostatním podnikům). 1.3 Pokud je podáváno společné oznámení, byl pro ni jmenován [11] společný zástupce [12]? Pokud ano, uveďte, prosím, údaje požadované v bodech 1.3.1 až 1.3.3 níže. Pokud ne, uveďte, prosím, údaje o každém zástupci, který je zmocněn jednat za každou nebo kteroukoli z obou stran dohody a uveďte, koho zastupuje. 1.3.1 Jméno zástupce 1.3.2 Adresa zástupce 1.3.3 Telefonní číslo a číslo faxu zástupce 1.4 V případech, kdy je jmenován jeden nebo více zástupců, musí být oznámení doprovázeno zmocněním k jednání jménem podniku (podniků) podávajících oznámení. Oddíl 2 Informace o smluvních stranách a skupinách, ke kterým náležejí 2.1 Uveďte jména a adresy stran oznamované dohody a země, ve kterých mají sídlo. 2.2 Uveďte povahu podnikání každé ze stran oznamované dohody. 2.3 Pro každou stranu dohody uveďte jméno osoby, se kterou se lze spojit, její adresu, telefonní a faxové číslo a postavení, které zaujímá v podniku. 2.4 Uveďte totožnost skupiny společností, ke kterým strany oznamované dohody náležejí. Uveďte odvětví, ve kterých tyto skupiny vyvíjejí činnost a celosvětový obrat každé ze skupin [13]. Oddíl 3 Procesní záležitosti 3.1 Uveďte, prosím, zda jste učinili jakékoli formální podání u jiných orgánů pro hospodářskou soutěž, pokud jde o dotyčnou dohodu. Pokud ano, uveďte, u kterých orgánů, osoby nebo odboru a povahu styku. Dále uveďte všechna dřívější řízení nebo neformální styky s Komisí nebo s Kontrolním úřadem ESVO, kterých jste si vědomi, i všechna dřívější řízení s jakýmikoli vnitrostátními orgány nebo soudy ve Společenství či v ESVO, které se týkaly těchto nebo jakýchkoli příbuzných dohod. 3.2 Shrňte, prosím, stručně všechny důvody pro jakékoli tvrzení, že případ představuje výjimečně naléhavý problém. 3.3 Komise prohlašuje, že nemají-li oznámení zvláštní politický, hospodářský nebo právní význam pro Společenství, budou zpravidla vyřizovány prostřednictvím úředního dopisu [14]. Spokojíte se s úředním dopisem? Pokud si myslíte, že by nebylo namístě projednat oznamovanou dohodu tímto způsobem, vysvětlete, prosím, důvody pro tento svůj názor. 3.4 Uveďte, zda máte v úmyslu předložit další podpůrné skutečnosti nebo argumenty, které dosud nejsou k dispozici a pokud ano, ke kterým bodům [15]. Oddíl 4 Úplné podrobnosti o ujednáních 4.1 Shrňte, prosím, povahu, obsah, které má oznamovaná smlouva, a cíle, které sleduje. 4.2 Popište podrobně všechna ustanovení dohod, která mohou omezovat strany v jejich svobodě přijímat nezávislá obchodní rozhodnutí týkající se například: - nákupních nebo prodejní cen, slev nebo jiných obchodních podmínek, - množství zboží, které má být vyrobeno či dodáno do distribuce, nebo nabízených služeb, - technického rozvoje nebo investic, - volby trhů nebo zdrojů dodávek, - nákupu od třetích stran nebo prodeje třetím stranám, - otázky, zda uplatňovat podobné podmínky na dodávky rovnocenného zboží nebo služeb, - otázky, zda nabízet různé služby samostatně nebo společně. Pokud požadujete výhodu oponentního řízení, uveďte v tomto seznamu ta omezení, která překračují omezení, která jsou příslušným právním předpisem bez dalšího vyňata. 4.3 Uveďte, mezi kterými členskými státy Společenství a/nebo státy ESVO [16] může být ujednáními ovlivněn obchod. Uveďte, prosím, důvody své odpovědi na tuto otázku, popřípadě popište obchodní toky. Dále, prosím, uveďte, zda bude ovlivněn obchod mezi územím Společenství nebo ESVO a třetími zeměmi. Opět uveďte důvody své odpovědi. Oddíl 5 Souhrn bez důvěrných údajů Krátce po obdržení oznámení může Komise zveřejnit krátké sdělení vyzývající třetí strany k připomínkování dotyčné dohody [17]. Jelikož cílem, který Komise sleduje zveřejněním neformálního předběžného sdělení, je získat připomínky třetích stran co nejdříve po přijetí oznámení, je takové sdělení obvykle zveřejněno, aniž je předtím poskytnuto k připomínkám oznamujícím stranám. Tento oddíl požaduje informace, které budou použity v tomto neformálním předběžném sdělení v případě, že se je Komise rozhodne vydat. Je proto důležité, aby vaše odpovědi na tyto otázky neobsahovaly žádné obchodní tajemství ani jiné důvěrné informace. 1. Uveďte jména stran oznamované dohody a skupin podniků, ke kterým patří. 2. Podejte krátký souhrn o povaze a cílech dohody. Tento souhrn by neměl být delší než 100 slov. 3. Uveďte odvětví výrobků, které dotyčná dohoda ovlivní. KAPITOLA II Oddíly týkající se relevantního trhu (vyplňuje se pro všechna oznámení s výjimkou těch, která se týkají strukturálních společných podniků, pro které se požaduje urychlené řízení) Oddíl 6 Relevantní trh Relevantní trh výrobku zahrnuje všechny ty výrobky a/nebo služby, které spotřebitel považuje za vzájemně zaměnitelné nebo nahraditelné z důvodů vlastností, ceny a zamýšleného použití. Tyto faktory se zpravidla považují za významné pro určení relevantního trhu výrobku a v této analýze je proto třeba je vzít v úvahu [18]. Jsou to: - míru fyzické podobnosti mezi dotyčnými výrobky či službami, - všechny rozdíly v konečném použití, ke kterému je zboží určeno, - cenový rozdíl mezi dvěma výrobky, - náklady na přechod z jednoho na druhý potenciálně konkurenční výrobek, - zavedené nebo pevně zakotvené spotřebitelské preference pro jeden druh nebo kategorii výrobku v porovnání s jiným, - celoodvětvové klasifikace výrobků (např. klasifikace vedené obchodními sdruženími). Relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky zapojují do dodávek výrobků nebo poskytování služeb, ve které jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních oblastí zejména proto, že v nich jsou podmínky hospodářské soutěže znatelně jiné. Mezi faktory významné pro hodnocení relevantního zeměpisného trhu [19] patří povaha a vlastnosti dotyčných výrobků nebo služeb, existence vstupních překážek nebo spotřebitelských preferencí, znatelné rozdíly v podílech podniků na trhu nebo podstatné cenové rozdíly mezi sousedními oblastmi a náklady na dopravu. 6.1 Z výše uvedeného hlediska vysvětlete vymezení relevantního trhu (trhů) výrobku, které podle vašeho názoru má tvořit základ pro analýzu oznámení prováděnou Komisí. Ve vaší odpovědi odůvodněte předpoklady nebo zjištění a vysvětlete, jak byly výše uvedené faktory vzaty v úvahu. Zejména uveďte konkrétní výrobky nebo služby, které budou přímo nebo nepřímo ovlivněny oznamovanou dohodou a uveďte kategorie zboží, které považujte ve svém vymezení trhu za nahraditelné. V níže uvedených otázkách pak bude takto vymezený trh nazýván "relevantní trh (trhy) výrobku". 6.2 Vysvětlete vymezení relevantního zeměpisného trhu (trhů), které má podle vašeho názoru tvořit základ pro analýzu oznámení prováděnou Komisí. Ve své odpovědi odůvodněte předpoklady nebo zjištění a vysvětlete, jak byly vzaty v úvahu výše uvedené faktory. Zejména uveďte země, ve kterých strany dohody vyvíjejí činnost na relevantních trzích výrobku, a v případě, že se domníváte, že relevantní zeměpisný trh, na kterém tyto strany vyvíjejí činnost je širší než jednotlivé členské státy Společenství nebo ESVO, uveďte pro to důvody. V níže uvedených otázkách pak bude takto vymezený trh nazýván "relevantní zeměpisný trh (trhy)". Oddíl 7 Členové skupin vyvíjející činnost na stejných trzích jako strany 7.1 Pro každou stranu oznamované dohody poskytněte seznam všech podniků, které patří k téže skupině a které: 7.1.1 vyvíjejí činnost na relevantním trhu (trzích) výrobku; 7.1.2 vyvíjejí činnost na trzích sousedících s relevantním trhem výrobku (tj. na trzích s výrobky a/nebo službami, které představují nedokonalé a částečné náhrady za výrobky/služby obsažené ve vámi vymezeném relevantním trhu (trzích) výrobku). Takovéto podniky musí být uvedeny, i když prodávají dotyčný výrobek nebo službu v jiných zeměpisných oblastech než těch, ve kterých vyvíjejí činnost strany oznamované dohody. Uveďte, prosím, jméno, sídlo, přesný vyráběný výrobek a zeměpisný rozsah činnosti každého z členů skupiny. Oddíl 8 Postavení stran na relevantních trzích výrobku Informace požadované tímto oddílem musí být uvedeny pro skupiny stran jako celek. Nestačí poskytnout takové informace jen pro jednotlivé podniky, kterých se dohoda přímo týká. 8.1 Pro každý relevantní trh na výrobek uvedený ve vaší odpovědi na otázku 6.1 poskytněte prosím tyto informace: 8.1.1 tržní podíly stran na relevantním zeměpisném trhu v předchozích třech letech; 8.1.2 pokud jsou odlišné, tržní podíly stran na a) území EHP jako celku, b) ve Společenství, c) na území států ESVO a d) v každém členském státě ES a státě ESVO v průběhu předchozích tří let [20]. V případech, kdy jsou podíly na trhu nižší než 20 %, uveďte v tomto oddílu, kterému z následujících pásem podíl odpovídá: 0 až 5 %, 5 až 10 %, 10 až 15 %, 15 až 20 %. K zodpovězení těchto otázek lze podíly na trhu vypočítat buď na základě hodnoty, nebo objemu. Údaje musí být doloženy. Pro každou odpověď tedy musí být uvedena celková hodnota nebo celkový objem trhu, spolu s tržbami nebo obratem každé dotyčné strany. Je třeba uvést také zdroj nebo zdroje těchto informací (např. úřední statistiky, odhady apod.) a, pokud to je možné, je třeba dodat také kopie dokumentů, ze kterých byly informace převzaty. Oddíl 9 Postavení konkurentů a zákazníků na relevantních trzích výrobku Informace požadované tímto oddílem musí být uvedeny pro skupiny stran jako celek a ne pouze pro jednotlivé podniky, kterých se smlouva přímo týká. Pro všechny relevantní trhy výrobku a relevantní zeměpisné trhy, na kterých mají strany dohromady podíl na trhu vyšší než 15 %, musí být zodpovězeny tyto otázky: 9.1 Uveďte, prosím, pět hlavních konkurentů stran. Uveďte společnost a co nejlépe odhadněte její tržní podíl na relevantním zeměpisném trhu (trzích). Uveďte také adresu, telefonní a faxové číslo a, pokud je to možné, jméno kontaktní osoby u každé uvedené společnosti. 9.2 Uveďte, prosím, pět hlavních zákazníků každé strany. Uveďte jméno, adresu, telefonní a faxová čísla společnosti a také jméno kontaktní osoby. Oddíl 10 Vstup na trh a potenciální konkurence z hlediska výrobku a území Pro všechny relevantní trhy výrobku a relevantní zeměpisné trhy, na kterých mají strany dohromady podíl na trhu vyšší než 15 %, musí být zodpovězeny tyto otázky: 10.1 Popište různé, v daném případě existující faktory, které, pokud jde o výrobky, ovlivňují vstup na relevantní trh (trhy) výrobku (tj. jaké existující překážky brání podnikům, které v současnosti nevyrábějí zboží v rámci relevantního trhu (trhů) výrobku, vstoupit na tento trh (trhy)). Vezměte v úvahu popřípadě tyto faktory: - Do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován požadavkem úředního povolení nebo stanovením jakýchkoli norem? Existuje jakákoli právní nebo správní regulace vstupu na tyto trhy? - Do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován dostupností surovin? - Do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován délkou doby smluv mezi podnikem a jeho dodavateli a/nebo zákazníky? - Popište význam výzkumu a vývoje, a zejména význam poskytování licencí na patenty, know-how a jiná práva na těchto trzích. 10.2 Popište různé, v daném případě existující faktory, které v zeměpisném smyslu ovlivňují vstup na relevantní zeměpisný trh (trhy) (tj. jaké existující překážky brání podnikům, které v současnosti již vyrábějí a/nebo uvádějí na trh zboží pro relevantní trh (trhy) výrobku, avšak mimo tento relevantní zeměpisný trh (trhy), rozšířit svůj rozsah prodeje o tento relevantní zeměpisný trh (trhy)). Svou odpověď odůvodněte a vysvětlete popřípadě význam těchto faktorů: - právních překážek obchodu, například cla, kvóty atd., - místních specifikací nebo zvláštních technických požadavků, - politiky zadávání veřejných zakázek, - existence přiměřených a dostupných zařízení pro místní distribuci a maloobchod, - nákladů na dopravu, - hluboce zakotvených spotřebitelských preferencí místních značek nebo výrobků, - jazyka. 10.3 Vstoupily v posledních třech letech nějaké nové podniky na relevantní trh (trhy) výrobku v zeměpisných oblastech, kde strany prodávají? Poskytněte tyto informace jak o podnicích nově vstoupivších, pokud jde o výrobek, tak o podnicích nově vstoupivších ze zeměpisného hlediska. Pokud k takovému vstupu došlo, uveďte dotyčný podnik (podniky) (jejich jméno, adresu, telefonní a faxová čísla a, pokud je to možné, kontaktní osobu) a co nejlépe odhadněte jeho (jejich) tržní podíl na relevantním trhu (trzích) výrobku a na relevantním zeměpisném trhu (trzích). KAPITOLA III Oddíly týkající se relevantního trhu pouze pro strukturální společné podniky, pro které je požadováno urychlené řízení Oddíl 11 Relevantní trh Relevantní trh výrobku zahrnuje všechny výrobky a/nebo služby, které spotřebitel na základě vlastností, cen a zamýšleného použití výrobků považuje za vzájemně zaměnitelné nebo nahraditelné. Tyto faktory se zpravidla považují za významné pro určení relevantního trhu výrobku a v této analýze je třeba je vzít v úvahu [21]. Jsou to: - míra fyzické podobnosti mezi dotyčnými výrobky či službami, - všechny rozdíly v konečném použití, ke kterému je zboží určeno, - cenové rozdíly mezi dvěma výrobky, - náklady na přechod z jednoho na druhý potenciálně konkurenční výrobek, - zavedené nebo pevně zakotvené spotřebitelské preference pro jeden druh nebo kategorii výrobku v porovnání s jiným, - rozdílnost nebo podobnost celoodvětvové klasifikace výrobků (např. klasifikace vedené obchodními sdruženími). Relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky zapojují do dodávek výrobků nebo služeb, ve které jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních oblastí zejména proto, že jsou v nich znatelně jiné podmínky hospodářské soutěže. Mezi faktory významné pro hodnocení relevantního zeměpisného trhu [22] patří povaha a vlastnosti dotyčných výrobků nebo služeb, existence vstupních překážek nebo spotřebitelských preferencí, znatelné rozdíly v podílech podniků na trhu nebo podstatné cenové rozdíly mezi sousedními oblastmi a náklady na dopravu. Část 11.1 Analýza relevantního trhu ze strany oznamujících stran 11.1.1 Vzhledem k výše uvedenému vysvětlete, prosím, vymezení relevantního trhu (trhů) výrobku, které podle názoru stran má tvořit základ pro analýzu oznámení prováděného Komisí. Ve své odpovědi odůvodněte předpoklady nebo zjištění a vysvětlete, jak byly výše uvedené faktory vzaty v úvahu. V níže uvedených otázkách bude takto vymezený trh nazýván "relevantní trh (trhy) výrobku". 11.1.2 Vysvětlete, prosím, vymezení relevantního zeměpisného trhu (trhů), které má podle vašeho názoru tvořit základ pro analýzu oznámení prováděného Komisí. Ve své odpovědi odůvodněte předpoklady nebo zjištění a vysvětlete, jak byly výše uvedené faktory vzaty v úvahu. Část 11.2 Otázky o relevantních trzích výrobku a zeměpisných trzích Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi ověřit, zda jsou vymezení trhů výrobku a zeměpisného trhu, které jste uvedli v části 11.1, slučitelná s výše uvedenými vymezeními. Vymezení trhu výrobku 11.2.1 Uveďte seznam konkrétních výrobků nebo služeb přímo nebo nepřímo ovlivněných oznamovanou dohodou. 11.2.2 Uveďte seznam kategorií výrobků a/nebo služeb, které jsou podle názoru oznamujících stran hospodářsky blízkými náhradami výrobků uvedených v odpovědi na otázku 11.2.1. Pokud byl v odpovědi na otázku 11.2.1 uveden více než jeden výrobek či služba, musí být v odpovědi uveden tento seznam pro každý (každou) z nich. Výrobky uvedené v tomto seznamu je třeba seřadit podle míry jejich schopnosti nahradit daný výrobek; jako první je třeba uvést výrobek, který je jeho nejdokonalejší náhradou a jako poslední výrobek po této stránce nejméně dokonalý [23] Vysvětlete, jak byly faktory významné pro vymezení relevantního trhu výrobku vzaty v úvahu při sestavování tohoto seznamu a při řazení výrobků nebo služeb do jejich správného pořadí. Vymezení zeměpisného trhu 11.2.3 Uveďte seznam všech zemí, ve kterých strany vyvíjejí činnost na relevantním trhu (trhů) výrobku (např. v celém Společenství nebo ve státech ESVO, v zemích EHP, na celém světě), stačí uvést dotyčnou oblast. 11.2.4 Vysvětlete způsob, kterým strany vyrábějí a prodávají zboží a/nebo služby v každé z těchto různých zemí nebo oblastí. Například, zda strany v těchto zemích vyrábějí, zda prodávají prostřednictvím místních distribučních zařízení nebo, zda výrobky distribuují prostřednictvím výhradních či nevýhradních dovozců a distributorů. 11.2.5 Existují významné obchodní toky ve zboží/službách, které tvoří relevantní trh (trhy) výrobku i) mezi členskými státy ES (uveďte kterými a odhadněte celkový objem prodeje, tvořený dovozy v každém členském státě, ve kterém strany vyvíjejí činnost), ii) mezi celým nebo částí Společenství a všemi nebo některými státy ESVO (uveďte opět kterými a odhadněte celkový objem prodeje, tvořený dovozy), iii) mezi státy ESVO (uveďte, kterými a odhadněte celkový objem prodeje tvořený dovozy v každém takovém státě, ve kterém strany vyvíjejí činnost) a iv) mezi celým nebo částí území EHP a ostatními zeměmi? (Opět uveďte konkrétně a odhadněte procentuální podíl z celkového prodeje tvořený dovozem). 11.2.6 Které podniky výrobce sídlící mimo území Společenství nebo EHP prodávají v rámci území EHP v zemích, ve kterých strany podnikají v dotyčných výrobcích? Jak tyto podniky uvádějí své výrobky na trh? Existují v tom rozdíly mezi různými členskými státy ES a/nebo státy ESVO? Oddíl 12 Členové skupiny činné na stejných trzích jako strany oznamované dohody 12.1 Pro každou stranu oznamované dohody uveďte seznam všech podniků, které náležejí k téže skupině a: 12.1.1 jsou činné na relevantním trhu (trzích) výrobku; 12.1.2 jsou činné na trzích sousedících s relevantním trhem (či trhy) výrobku (tj. vyvíjejí činnost týkající se výrobků nebo služeb, které představují nedokonalé a částečné náhrady [24] za ty, které jsou uvedeny ve vašem vymezení relevantních trhů výrobku; 12.1.3 jsou činné na trzích navazujících na trhy zahrnované mezi relevantní trhy výrobku. Takovéto podniky musí být uvedeny i tehdy, pokud prodávají dotyčný výrobek nebo službu v jiných zeměpisných oblastech než v těch, ve kterých vyvíjejí činnost strany oznamované dohody. Uveďte jméno, sídlo, vyráběný výrobek (přesně) a zeměpisný rozsah působnosti každého z členů skupiny. Oddíl 13 Postavení stran na relevantních trzích výrobku Informace požadované tímto oddílem musí být poskytnuty za skupinu jako celek a nikoli za jednotlivé společnosti, kterých se oznamovaná dohoda přímo týká. 13.1 O každém relevantním trhu výrobku vymezeném v odpovědi na otázku 11.1.2 poskytněte tyto informace: 13.1.1 tržní podíly stran na relevantním zeměpisném trhu v předchozích třech letech; 13.1.2 pokud jsou odlišné, tržní podíly stran a) na území EHP jako celku, b) ve Společenství, c) na území států ESVO a d) v každém členském státě a státě ESVO za předchozí tři roky [25]. V případech, kdy jsou podíly na trhu nižší než 20 %, uveďte v tomto oddílu, kterému z následujících pásem příslušný podíl odpovídá: 0 až 5 %, 5 až 10 %, 10 až 15 %, 15 až 20 % na základě hodnoty nebo objemu. K odpovědi na tyto otázky lze podíly na trhu vypočítat buď na základě hodnoty, nebo objemu. Údaje musí být doloženy. Pro každou odpověď tedy musí být uvedena celková hodnota nebo celkový objem trhu spolu s tržbami nebo obratem každé dotyčné strany. Je třeba uvést také zdroj nebo zdroje těchto informací a, pokud to je možné, je třeba dodat také kopie dokumentů, ze kterých byly informace převzaty. 13.2 Pokud by tržní podíly v otázce 13.1 byly vypočteny na jiném základě než jaký strany používají, lišily by se na kterémkoli trhu výsledné podíly na trhu o více než 5 %? (Tj., že vypočtou-li strany tržní podíly na základě objemu, jaké by bylo příslušné číslo, pokud by bylo vypočteno na základě hodnoty?) Pokud by se tato čísla lišila o více než 5 %, uveďte informace požadované otázkou 13.1 vyjádřené jak v hodnotě, tak v objemu. 13.3 Co nejlépe odhadněte aktuální míry využívání kapacit stran a v odvětví celkově, pokud jde o relevantní trh výrobku a zeměpisný trh (trhy). Oddíl 14 Postavení konkurentů a zákazníků na relevantních trzích výrobku Informace požadované tímto oddílem musí být poskytnuty za skupinu jako celek a nikoli za jednotlivé společnosti, kterých se oznamovaná dohoda přímo týká. Pro všechny relevantní trhy výrobku, na kterých mají strany dohromady podíl na trhu vyšší než 10 % na území EHP jako celku, ve Společenství, na území ESVO nebo v kterémkoli členském státě ES nebo členském státě ESVO, musí být zodpovězeny tyto otázky: 14.1 Uveďte konkurenty stran na relevantním trhu (trzích) výrobku, kteří mají podíl na trhu vyšší než 10 % v kterémkoli členském státě ES, státě ESVO, na území států ESVO, na území EHP nebo na celém světě. Uveďte společnost a co nejlépe odhadněte její tržní podíl na relevantním zeměpisném trhu (trzích). Uveďte také adresu, telefonní a faxové číslo a, pokud je to možné, jméno kontaktní osoby u každé uvedené společnosti. 14.2 Popište povahu poptávky na relevantním trhu (trzích) výrobku, například zda tam existuje málo nebo mnoho odběratelů, existují-li různé kategorie odběratelů/nakupujících, jsou-li důležitými odběrateli subjekty veřejné správy. 14.3 Uveďte pět hlavních zákazníků každé strany. Uveďte jméno, adresu, telefonní a faxová čísla společnosti a jméno kontaktní osoby. Oddíl 15 Vstup na trh a potenciální hospodářskou soutěž Pro všechny relevantní trhy výrobku, na kterých mají strany dohromady podíl na trhu vyšší než 10 % na území EHP jako celku, ve Společenství, na území ESVO nebo v kterémkoli členském státě ES nebo členském státě ESVO, musí být zodpovězeny tyto otázky: 15.1 Popište různé, v daném případě existující faktory, které ovlivňují vstup na relevantní trh (trhy) výrobku. Vezměte popřípadě v úvahu tyto faktory: - do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován požadavkem úředního povolení nebo stanovením jakýchkoli norem? Existuje jakákoli právní nebo správní regulace vstupu na tyto trhy? - do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován dostupností surovin? - do jaké míry je vstup na tyto trhy ovlivňován délkou smluv mezi podnikem a jeho dodavateli a/nebo zákazníky? - popište význam výzkumu a vývoje, a zejména význam poskytování licencí na patenty, know-how a jiná práva na těchto trzích. 15.2 Vstoupily za poslední tři roky jakékoli nové podniky na relevantní trh (trhy) výrobku v zeměpisných oblastech, kde strany prodávají? Pokud k takovému vstupu došlo, uveďte dotyčný podnik (podniky) (udejte jméno, adresu, telefonní a faxová čísla a, pokud je to možné, kontaktní osobu) a co nejlépe odhadněte jeho (jejich) tržní podíl v každém členském státě ES a státě ESVO, kde vyvíjejí činnost, a ve Společenství, na území států ESVO a na území EHP jako celku. 15.3 Co nejlépe odhadněte minimální životaschopný rozsah vstupu na relevantní trh výrobku pomocí patřičného podílu na trhu, který je nezbytný pro dosažení zisku. 15.4 Existují významné vstupní překážky pro společnosti činné na relevantním trhu (trzích) výrobku: 15.4.1 v jednom členském státě ES nebo státě ESVO, v jiných oblastech území EHP? 15.4.2 mimo území EHP, které jim brání prodávat na celém území EHP nebo na jeho části? Svou odpověď odůvodněte a popřípadě objasněte důležitost těchto faktorů: - právních překážek obchodu například tarify, kvóty atd., - místních specifikací nebo zvláštních technických požadavků, - politiky veřejných zakázek, - existence přiměřených a dostupných zařízení pro místní distribuci a maloobchod, - nákladů na dopravu, - hluboce zakotvených spotřebitelských preferencí místních značek nebo výrobků, - jazyka. KAPITOLA IV Závěrečné oddíly Vyplňují se pro všechna oznámení Oddíl 16 Důvody žádosti o negativní atest Pokud žádáte o negativní atest, uveďte: 16.1 Proč podáváte žádost? Tj. uveďte, která ustanovení nebo účinky dohody nebo jednání mohou podle vašeho názoru vyvolat otázky slučitelnosti s pravidly hospodářské soutěže Společenství a/nebo EHP? Cílem tohoto oddílu je poskytnout Komisi co nejjasnější představu o pochybnostech, které máte ohledně své dohody nebo jednání a které chcete mít vyřešeny negativním atestem. Ve třech následujících bodech uveďte významné skutečnosti a důvody, proč považujete čl. 85 odst. 1 nebo článek 86 Smlouvy o ES a/nebo čl. 53 odst. 1 nebo článek 54 Dohody o EHP za nepoužitelné, tj.: 16.2 proč dohody nebo jednání nemají za cíl nebo účinek bránit, omezovat nebo narušovat hospodářskou soutěž uvnitř společného trhu nebo na území států ESVO v jakémkoli znatelném rozsahu, nebo proč váš podnik nemá, nebo svým jednáním nezneužívá dominantní postavení a/nebo 16.3 proč tyto dohody nebo jednání nemají za cíl nebo účinek bránit, omezovat nebo narušovat hospodářskou soutěž na území EHP v jakémkoli znatelném rozsahu, nebo proč váš podnik nemá, nebo svým jednáním nezneužívá dominantní postavení a/nebo 16.4 proč dohody nebo jednání nejsou takové, že mohou ovlivňovat obchod mezi členskými státy nebo Společenstvím a jedním nebo více státy ESVO, ani mezi státy ESVO v jakémkoli znatelném rozsahu? Oddíl 17 Důvody žádosti o výjimku Pokud oznamujete dohodu, byť pouze jako předběžné opatření, abyste obdrželi výjimku podle čl. 85 odst. 3 Smlouvy o ES a/nebo čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, vysvětlete: 17.1 jak dohoda přispívá ke zlepšení výroby nebo distribuce a/nebo prosazování technického nebo hospodářského pokroku. Zejména vysvětlete důvody, proč se očekává, že tyto přínosy vzejdou ze spolupráce. Mají například smluvní strany doplňkové technologie nebo distribuční systém, kterými se dosáhne důležitých účinků spolupůsobení? (Pokud ano, uveďte jaké). Uveďte také, zda oznamující strany vypracovaly jakékoli dokumenty nebo studie při hodnocení uskutečnitelnosti této operace a přínosů, které z ní pravděpodobně vyplynou, a zda jakékoli takové dokumenty nebo studie přinášejí odhady výsledných úspor nebo účinnosti; poskytněte kopie všech takových dokumentů a studií; 17.2 jak se budou spotřebitelé přiměřeně podílet na přínosech, které vzniknou z takovýchto zlepšení nebo pokroku; 17.3 proč jsou všechna omezující ustanovení nepostradatelná pro dosažení cílů, uvedených v bodu 17.1 (pokud požadujete výhody oponentního řízení, je zvláště důležité, abyste uvedli a odůvodnili omezení, která přesahují ta omezení, jež jsou příslušnými nařízeními bez dalšího vyňata). V tomto směru vysvětlete, proč by nemohly být dosaženy přínosy vyplývající z dohody, jak je uvádí vaše odpověď na otázku 17.1, anebo nemohly být dosaženy tak rychle nebo účinně či jen za vyšší náklady nebo s menší jistotou úspěchu i) aniž bude dohoda uzavřena jako celek a ii) bez určitých článků a ustanovení dohody, které jste uvedli v odpovědi na otázku 4.2; 17.4 proč dohoda nevylučuje hospodářskou soutěž na trhu s podstatnou částí dotyčného zboží nebo služeb. Oddíl 18 Podpůrná dokumentace Úplné oznámení musí být vypracováno a předloženo v jednom originálu. Musí obsahovat poslední verzi všech dohod, které jsou předmětem oznámení a musí ji doprovázet tyto doklady: a) šestnáct kopií vlastního oznámení; b) tři kopie výročních zpráv a účetních závěrek všech stran oznamované dohody, rozhodnutí nebo jednání za poslední tři roky; c) tři kopie nejnovějších vnitropodnikových nebo externích dlouhodobých studií trhu nebo plánovacích dokumentů pro účely hodnocení nebo analýzy ovlivňovaných trhů, s ohledem na podmínky hospodářské soutěže, konkurenty (skutečné a potenciální) a podmínky trhu. Je třeba, aby každý dokument obsahoval jméno a postavení osoby, která jej vypracovala; d) tři kopie zpráv a analýz, které byly vypracovány pro jakéhokoli vysokého funkcionáře nebo člena správní rady pro účely hodnocení nebo analýzy oznamované dohody. Oddíl 19 Prohlášení Oznámení musí být zakončeno tímto prohlášením podepsaným všemi žadateli nebo oznamujícími stranami nebo jejich jménem [26]. "Níže podepsaní prohlašují, že informace uvedené v tomto oznámení jsou správné podle jejich nejlepšího vědomí a svědomí, že jsou předkládány úplné kopie všech dokumentů požadovaných formulářem A/B v rozsahu, v jakém jsou v držení skupiny podniků, ke které žadatel (žadatelé) nebo oznamující strana (strany) patří a přístupné těmto žadatelům nebo oznamujícím stranám, že všechny odhady jsou označeny jako odhady a že to jsou jejich nejlepší odhady zásadních skutečností a že všechna vyjádřená stanoviska jsou upřímná. Jsou si vědomi ustanovení čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení č. 17. Místo a datum: Podpisy:" Připojte jména a funkce osob podpisujících tuto žádost nebo oznámení. [1] Viz seznam členských států a států ESVO v příloze III. [2] Připojené v příloze I. [3] Viz příloha II. [4] Viz příloha II. [5] Úř. věst. C 231, 12.9.1986, s. 2. [6] Definici "obratu" v této souvislosti naleznete v článcích 2, 3 a 4 protokolu 22 Dohody o EHP přetištěného v příloze I. [7] Pod podmínkou zvláštních ustanovení uvedených v čl. 4 odst. 2 nařízení č. 17. [8] Další podrobnosti o následcích neoznámení naleznete v oznámení Komise o spolupráci mezi vnitrostátními soudy a Komisí (Úř. věst. C 39, 13.2.1993, s. 6). [9] Viz bod a) čl. 8 odst. 3 nařízení č. 17. [10] Komise si je vědoma, že ve výjimečných případech nemusí být prakticky proveditelné informovat neoznamující strany oznamované dohody o tom, že byla oznámena, nebo jim poskytnout kopii oznámení. Může se to stát například tehdy, pokud je oznamována standardní smlouva, kterou uzavřel velký počet podniků. Pokud je tomu tak, je třeba, abyste uvedli důvody, proč není proveditelné dodržet standardní postup podle této otázky. [11] Poznámka: Není povinné jmenovat zástupce pro účely vyplnění a/nebo předložení tohoto oznámení. Tato otázka pouze požaduje totožnost zástupce v případech, kdy se oznamující strany rozhodly jej jmenovat. [12] Poznámka: Pro účely této otázky se "zástupcem" rozumí osoba nebo podnik formálně jmenované, aby podaly oznámení nebo žádost jménem strany nebo stran, které oznámení podávají. To je třeba odlišit od situace, kdy oznámení podepíše osoba z dotyčné společnosti nebo společností. V tomto druhém případě není žádný zástupce jmenován. [13] Pokud jde o výpočet obratu v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, viz článek 3 protokolu 22 Dohody o EHP. [14] Viz odstavec 14 sdělení o spolupráci mezi vnitrostátními soudy a Komisí při uplatňování článků 85 a 86 Smlouvy o ES (Úř. věst. C 39, 13.2.1993, s. 6). [15] Poznámka: Pokud oznamující strany poskytnou informace požadované tímto formulářem, které měly přiměřeně k dispozici v době oznámení, nebrání skutečnost, že strany mají v úmyslu dodat další podpůrné skutečnosti nebo dokumentaci patřičným způsobem, nijak tomu, aby bylo oznámení platné v době oznámení a aby započala dvouměsíční lhůta v případě strukturálních společných podniků, pokud je požadováno urychlené řízení. [16] Viz seznam v příloze II. [17] Příklad takového oznámení je v příloze II tohoto formuláře. Je třeba, aby takovéto oznámení bylo odlišeno od formálního oznámení zveřejňovaného podle čl. 19 odst. 3 nařízení č. 17. Oznámení podle čl. 19 odst. 3 je poměrně podrobné a naznačuje aktuální přístup Komise k danému případu. Oddíl 5 pouze žádá o informace, které budou použity v krátkém předběžném oznámení a nikoli v oznámení, zveřejňovaném podle čl. 19 odst. 3. [18] Tento seznam však není vyčerpávající a oznamující strany se mohou odvolat na jiné faktory. [19] Tento seznam však není vyčerpávající a oznamující strany se mohou odvolat na jiné faktory. [20] Pokud je vymezen relevantní zeměpisný trh jako celosvětový, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, Společenství, území států ESVO a každý členský stát ES. Pokud je vymezen relevantní zeměpisný trh jako Společenství, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, území států ESVO a každý členský stát ES. Pokud je trh vymezen jako vnitrostátní, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, Společenství a území států ESVO. [21] Tento seznam však není vyčerpávající a oznamující strany se mohou odvolat na jiné faktory. [22] Tento seznam však není vyčerpávající a oznamující strany se mohou odvolat na jiné faktory. [23] Poznámka k výrazu "hospodářsky blízké náhrady", "nejdokonalejší náhrada", "nejméně dokonalá náhrada" – tyto definice mají význam jen pro ty, kdo vyplňují kapitolu III formuláře, tj. ty, kdo oznamují strukturální společné podniky vyžadující urychlené řízení.Pro každý určitý výrobek (pro tento účel se slovo "výrobek" používá pro označení výrobků i služeb) existuje řada náhrad. Tato řada je tvořena všemi myslitelnými náhradami pro dotyčný výrobek, tj. všemi výrobky, které ve větší či menší míře splňují potřeby dotyčného spotřebitele. Tyto náhrady sahají od velmi blízkých (či dokonalých) náhrad (výrobků, ke kterým se může spotřebitel okamžitě obrátit, např. v případě i velmi malého zvýšení ceny dotyčného výrobku) až po velmi vzdálené (či nedokonalé) náhrady (výrobky, k nimž by se spotřebitel uchýlil až v případě velmi velkého vzrůstu ceny dotyčného výrobku). Komise bere při vymezování relevantního trhu a výpočtu tržních podílů v úvahu pouze hospodářsky blízké náhrady dotyčných výrobků. Hospodářsky blízké náhrady jsou ty, ke kterým by se zákazníci obrátili při malém, ale významném zvýšení ceny dotyčného výrobku (asi o 5 %). To Komisi umožňuje zhodnotit tržní sílu oznamujících společností v souvislosti s relevantním trhem tvořeným všemi výrobky, ke kterým by se spotřebitelé dotyčných výrobků mohli snadno a rychle obrátit.To však neznamená, že Komise nebere v úvahu překážky konkurenčnímu chování dotyčných stran, které vyplývají z existence nedokonalých náhrad (těch, ke kterým by se spotřebitel při malém, ale významném zvýšení ceny dotyčného výrobku (asi o 5 %) nemohl obrátit). Tyto účinky se berou v úvahu, jakmile je vymezen trh a jsou stanoveny tržní podíly.Je proto důležité, aby Komise měla k dispozici informace týkající se jak hospodářsky blízkých náhrad dotyčného výrobku, tak jeho méně dokonalých náhrad.Předpokládejme například, že dvě společnosti podnikající v odvětví luxusních náramkových hodinek uzavřou dohodu o výzkumu a vývoji. Obě vyrábějí hodinky s cenou od ECU 1800 do 2000. Hospodářsky blízkými náhradami budou pravděpodobně náramkové hodinky jiných výrobců v téže nebo podobné cenové kategorii a ty budou vzaty v úvahu při vymezování relevantního trhu výrobku. Levnější hodinky a zvláště plastové hodinky na jedno použití budou nedokonalými náhradami, protože není pravděpodobné, že by se případný kupec hodinek za ECU 2000 obrátil při zvýšení jejich ceny o 5 % k hodinkám za ECU 20. [24] Za částečné náhrady se považují: výrobky a služby, které mohou být vzájemně nahrazeny pouze v určitých zeměpisných oblastech, pouze po určitou část roku nebo pouze pro určitá použití. [25] Tj. pokud je vymezen relevantní zeměpisný trh jako celosvětový, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, Společenství, území států ESVO a každý členský stát ES. Pokud je vymezen relevantní zeměpisný trh jako Společenství, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, území států ESVO a každý členský stát ES. Pokud je trh vymezen jako vnitrostátní, musí být tyto údaje uvedeny pro EHP, Společenství a území států ESVO. [26] Nepodepsané žádosti a oznámení jsou neplatné. --------------------------------------------------