ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

na tomto základě SCHVALUJE následující zásady, aby tak posílila úlohu nového CRESTu při strategickém rozvoji EVP: a) CREST je strategickým poradním orgánem, jehož úkolem je poskytovat poradenství Radě, Komisi a členským státům v otázkách týkajících se EVP; CREST by měl rovněž monitorovat pokrok v oblasti EVP včetně rámcových programů EU; b) CREST by měl poskytovat strategické poradenství zejména ohledně: i) obecných směrů možných budoucích politik na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni s cílem přispět k rozvoji EVP, ii) v rané fázi ohledně strategických priorit, navrhování a provádění politických iniciativ zaměřených na rozvoj EVP, a to včetně rámcových programů EU a dalších příslušných iniciativ EU, jakož i příslušných vnitrostátních a mezivládních iniciativ včetně celkové soudržnosti mezi nástroji a iniciativami, iii) v případě potřeby ohledně podpory koordinace vnitrostátních politik zaměřených na rozvoj EVP, iv) v pozdější fázi ohledně navrhování a provádění nezávislého posuzování a hodnocení všech těchto politických iniciativ, c) CREST by měl rozvíjet součinnost a soudržnost s jinými oblastmi politiky, zejména s oblastmi týkajícími se znalostního trojúhelníku; d) CREST by měl spolupracovat se skupinami v oblasti EVP a v případě potřeby je konzultovat, aby dosáhl svých cílů. Z příspěvků těchto skupin by mohl rovněž vycházet při svých jednáních; e) členské státy a Komise by měly společně přispívat k práci CRESTu na dalším rozvoji EVP;
2.

po odpovídající konzultaci a analýze by se v rámci legislativního procesu měla zvážit modernizace a posílení agentury ENISA, a to prostřednictvím mandátu zajišťujícího pružnost a dohled ze strany členských států a Komise, jakož i účinnou roli stran zastupujících soukromý sektor. Její mandát by měl zohlednit předpisový rámec pro elektronické komunikace, sítě a služby, měl by být v souladu s cíli uvedenými v lisabonské agendě a měl by zahrnovat cíle týkající se výzkumu, inovací, konkurenceschopnosti, hospodářského růstu a zajištění důvěry;
1)

na dalším posilování a rozvoji spolupráce celních orgánů s dalšími příslušnými orgány, jakož i s agenturami a subjekty Společenství a Evropské unie s cílem zajistit lepší ochranu občanů Unie, společnosti a hospodářství před hrozbami přeshraniční trestné činnosti, a to prostřednictvím nové a aktualizované strategie. Spolupráce by měla vycházet z těchto cílů, aniž by na ně byla omezena: a) posouzení nových forem spolupráce a nových vyšetřovacích technik za účelem ochrany občanů Evropské unie a hospodářství; b) přijetí praktických kroků pro provedení těchto nových forem spolupráce a pokračování dalšího rozvoje stávajících forem spolupráce, například zlepšení operativní spolupráce, maximalizace účinnosti celních orgánů na vnějších hranicích Evropské unie, přijetí institucionálního přístupu založeného na spolupráci celních, policejních a dalších příslušných orgánů za účelem zajištění součinnosti a další rozvoj příslušných systémů informačních technologií; a c) zlepšení a zvýšení pružnosti stávajícího procesu spolupráce s cílem dosáhnout účinný přístup k boji proti přeshraniční organizované trestné činnosti a zabavování nezákonného zboží v rámci celé Evropské unie;
30.

DOMNÍVÁ SE, že průmyslová politika v oblasti vesmíru by měla brát ohled na specifické rysy kosmického odvětví i na zájem všech členských států investovat do vesmírných kapacit a že by měla směřovat k následujícím společným cílům: podporovat evropské schopnosti navrhovat, vyvíjet, uvádět v činnost, provozovat a využívat vesmírné systémy; posilovat konkurenceschopnost evropského průmyslu na domácích i vývozních trzích; a podporovat hospodářskou soutěž a vyvážený rozvoj a využívání kapacit v rámci Evropy; ZDŮRAZŇUJE, že je třeba posoudit, zda je nezbytné přijmout na evropské a mezinárodní úrovni vhodná opatření, která zajistí udržitelnost a hospodářský rozvoj činností v oblasti vesmíru, včetně činností realizovaných evropským komerčním odvětvím;
(9)

Dále by měl být mezi členskými státy vytvořen mechanismus k zajištění vzájemného uznávání rozhodnutí souvisejících s ochrannými opatřeními, a to analogicky ke znění návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemném uznávání ochranných opatření v občanských věcech, který vypracovala Komise. Tento mechanismus by měl doplnit jiný mechanismus, který je zahrnut v nyní projednávané směrnici Evropského parlamentu a Rady o evropském ochranném příkazu a týká se vzájemného uznávání ochranných opatření přijatých v trestních věcech. Ustanovení uvedená v obou návrzích by neměla stanovovat povinnost měnit vnitrostátní systémy ochranných opatření, nýbrž ponechat na členských státech, aby rozhodly, dle jakého systému mohou vydávat či vykonávat ochranná opatření.
1)

vymezí strategii pro budoucí spolupráci v oblasti vymáhání celních předpisů s cílem stanovit opatření, která je třeba realizovat za účelem dalšího zlepšení celní spolupráce a spolupráce s dalšími donucovacími orgány a v zájmu posílení úlohy celních orgánů jakožto hlavních orgánů odpovědných za kontrolu pohybu zboží v rámci oblasti svobody, bezpečnosti a práva, tak aby bylo dosaženo účinnější ochrany občanů Unie, jejich životů a zdraví a byla zajištěna ochrana hospodářství Unie proti pašování, podvodům a dalším hrozbám způsobeným existencí a činností skupin páchajících organizovanou trestnou činnost, a to na základě těchto cílů: a) dále rozvinout specifický přístup k celní spolupráci v oblasti vymáhání práva, který by celním orgánům EU umožnil účinněji bojovat proti trestné činnosti a přijímat okamžitá opatření v reakci na nové hrozby; b) posoudit všechny možnosti, ať už právní, technické či operativní povahy, jak upevnit přínos, jímž se mohou celní orgány podílet na boji proti organizované trestné činnosti, a jak dále rozvinout stávající opatření, a to i prostřednictvím posouzení potřeby koordinovanějších a účinnějších společných akcí, iniciovaná a prováděná celními orgány EU s cílem bojovat proti všem aspektům přeshraniční a mezinárodní trestné činnosti; c) prosazovat rozsáhlejší využívání systémů pro výměnu informací mezi celními orgány a zvážit možnosti dalšího rozvoje, které by vedly ke zlepšení účinnosti reakce celních orgánů při boji proti přeshraniční organizované trestné činnosti; d) vypracovat společný přístup k odborné přípravě pracovníků celních orgánů, jakož i k odborné přípravě realizované ve spolupráci mezi celními a dalšími donucovacími orgány tak, aby se v nezbytných případech, a to zejména v oblasti vyšetřování a operativní spolupráce, zlepšila efektivita těchto orgánů v boji proti organizované trestné činnosti; e) vypracovat komplexnější přístup na úrovni EU, který by napomáhal činnosti celních orgánů v rámci boje proti trestné činnosti (pokud jde o příslušné metody, vybavení a technologie), a případně navrhnout právní předpisy; f) přijmout praktická opatření k provádění těchto nových opatření na podporu spolupráce s cílem zlepšit operativní spolupráci a zajistit účinné zapojení na vnějších hranicích EU; a zvážit další podporu při pořádání společných celních operací, vypracovávání posouzení hrozeb či realizaci víceletých iniciativ; g) zlepšit zapojení celních orgánů do činnosti Stálého výboru pro operativní spolupráci v oblasti vnitřní bezpečnosti (COSI) s cílem maximálně zvýšit jejich příspěvek k boji proti organizované trestné činnosti a ochraně zdraví a bezpečnosti občanů Unie; h) podporovat budování důvěry veřejnosti v celní orgány tím, že budou demonstrovány hmatatelné výsledky dosažené prostřednictvím celní spolupráce a bude zvyšováno povědomí o významu celních orgánů ve vztahu k vymáhání práva;
10.

s ohledem na to, že obnovený rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) bude v roce 2018 ukončen, měla by být obecná priorita strukturovaného dialogu s mladými lidmi a mládežnickými organizacemi pro další pracovní cyklus (období od 1. července 2017 do 31. prosince 2018) zaměřena na příští rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže. Mottem šestého cyklu strukturovaného dialogu bude „Mládež v Evropě: co bude dál?“;
8.

evropský pilíř sociálních práv by měl být s náležitým ohledem na příslušné pravomoci prováděn na evropské úrovni i na úrovni členských států. Právo na kvalitní a inkluzivní vzdělávání, odbornou přípravu a celoživotní učení by mělo být respektováno v každé fázi života, od raného dětství až do vyššího věku, a na všech úrovních a ve všech formách vzdělávání a odborné přípravy a v součinnosti s úsilím vyvíjeným v souvislosti s Evropským prostorem vzdělávání. Při provádění by se měla zvláštní pozornost věnovat faktické dostupnosti, rovným příležitostem a politikám začleňování, aby tak byl zajištěn přístup k celoživotnímu učení i přechody k němu;
18.

Rotující předsednictví Rady EU by mělo zajistit kontinuitu činnosti v odvětví vzdělávání a odborné přípravy v souvislosti s otázkami týkajícími se evropského semestru, a to tím, že včas připraví příspěvek v rozsahu, v jakém se tyto otázky týkají vzdělávání a odborné přípravy, a v případě potřeby mimo jiné tím, že: — usnadní dialog na politické i technické úrovni, včetně případného uspořádání společných ministerských zasedání, jejichž součástí by byly politické rozpravy zaměřené na průřezové otázky spadající do oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jako jsou například otázky související s výzkumem, zaměstnaností nebo investicemi do lidského kapitálu a vzdělávací infrastruktury; — zjistí, zda by bylo možné využít zasedání skupiny na vysoké úrovni pro vzdělávání a odbornou přípravu jakožto fóra pro neformální diskuze o otázkách souvisejících s evropským semestrem. Diskuze o dosavadním pokroku, pokud jde o plnění doporučení pro jednotlivé země, by mohly probíhat i na úrovni Výboru pro vzdělávání, a to s důrazem na průřezové otázky, jež se týkají více členských států, a se souhlasem dotčených členských států; — vyzve Komisi, aby pravidelně a včas poskytovala informace o otázkách souvisejících se vzděláváním a odbornou přípravou, pokud jde o konkrétní milníky evropského semestru, například ty, jež jsou uvedeny v roční strategii pro udržitelný růst 2020 a ve zprávách o jednotlivých zemích.
14.

Skupinu na vysoké úrovni řídí předsednictví. S ohledem na plánovanou úlohu ve vztahu k politické oblasti by se skupina na vysoké úrovni měla scházet nejméně dvakrát ročně, jednou během každého předsednictví, aby byl zajištěn bezproblémový tok informací. Bude-li to nezbytné, předsednictví by mohlo vyzvat třetí země nebo zúčastněné strany, aby se v případě bodů společného zájmu zařazených na pořad jednání účastnily zasedání skupiny na vysoké úrovni jako pozorovatelé.
2.1.

Účastnící se zaměstnanci úřadu OLAF poskytují služby pomoci úřadu OLAF v plném rozsahu v souladu s právními předpisy o úřadu OLAF, pokud to bude třeba nebo pokud o to bude požádáno. To zahrnuje poskytování operativní a technické pomoci a odborných znalostí při vyšetřování trestné činnosti a poskytování a ověřování informací, včetně forenzních údajů a analytických zpráv.
31.

S ohledem na ustanovení Smlouvy týkající se lhůt Evropský parlament a Rada co nejvíce zohledňují požadavky související s harmonogramem, a zejména ty, jež souvisejí s přerušením činnosti orgánů a s volbami do Evropského parlamentu. V každém případě by přerušení činnosti mělo být co nejkratší.
Prohlášení Komise k čl. 5 odst. 7 zvláštního programu

2013/C 373/04

„Komise vyjadřuje hluboké politování nad tím, že byl do článku 5 zařazen odstavec 7, kterým se zavádí přezkumný postup uvedený v článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011 pro poskytování finanční pomoci Unie projektům nebo jejich částem, které byly vybrány po zveřejnění výzvy k předkládání návrhů na základě pracovních programů uvedených v článku 5 zvláštního programu k provedení Horizontu 2020. Komise připomíná, že tento postup nenavrhla v žádném z odvětvových aktů víceletého finančního rámce (VFR). Cílem bylo zjednodušit programy VFR v zájmu příjemců finančních prostředků EU. Pokud by se rozhodnutí o udělení grantu schvalovala bez přezkumu ze strany výborů, daný postup by se urychlil a doba nutná pro přiznání grantu by se ve prospěch příjemců zkrátila, zároveň by se zamezilo zbytečné byrokracii a nákladům. Komise dále připomíná, že přijímání rozhodnutí o udělení grantu patří k její institucionální výsadě, která souvisí s plněním rozpočtu, a tudíž by tato rozhodnutí neměla být přijímána postupem projednávání ve výborech.

Komise má rovněž za to, že toto zařazení nemůže sloužit jako precedens pro jiné finanční nástroje.“
Prohlášení Komise (rámcový program)

2013/C 373/02

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Pokud jde o rámcový program Horizont 2020, Evropská komise navrhuje, aby se k rozhodování o etické otázce financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů EU přistupovalo stejně jako v sedmém rámcovém programu.

Evropská komise navrhuje tento etický rámec zachovat, neboť se jí díky němu podařilo na základě zkušeností vypracovat odpovědný přístup k této velmi slibné oblasti vědy. Zároveň se tento přístup osvědčil v kontextu výzkumného programu, jehož se účastní výzkumní pracovníci z mnoha zemí s velice odlišnými právními předpisy.

Prohlášení o energii

Prohlášení o čl. 6 odst. 5

Prohlášení o článku 12

Prohlášení o známce vysoké kvality

Prohlášení o šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti

„Komise se zavázala, že v rámci „šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti“ přijme a realizuje opatření, jejichž cílem bude odstranit rozdíly v úrovni výzkumu a inovací v Evropě. Výše finančních prostředků na tato opatření nebude nižší než částka vynaložená v sedmém rámcovém programu na akce týkající se „rozšiřování účasti“.

Nové činnosti COST prováděné v kontextu „rozšiřování účasti“ by měly být podporovány z rozpočtu na „šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti“. Ostatní činnosti COST, které do tohoto kontextu nespadají a které by si měly vyžádat stejný objem prostředků z rozpočtu, by měly být podporovány z prostředků vyčleněných na cíl „6. Evropa v měnícím se světě: inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“.

Hlavní část činností týkajících se Nástroje na podporu politiky a nadnárodních sítí vnitrostátních kontaktních míst by měly být rovněž podporovány z rozpočtu pro cíl „6. Evropa v měnícím se světě: inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“.“
2.

Částka ve výši 40 milionů EUR bude financována z rozpočtové položky programu na podporu strukturálních reforem, která je zařazena do okruhu 2 (13.08.02) VFR (Udržitelný růst: přírodní zdroje), a to přerozdělením v rámci uvedeného okruhu s výjimkou technické pomoci a oddílu Rozvoj venkova, aniž by došlo k využití rezerv. Konkrétní zdroje určené k přerozdělení budou s ohledem na jednání o procesu týkajícím se rozpočtu na rok 2019 dále včas upřesněny.
Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (1)

(2018/C 333/01)

Náklady na provoz a údržbu informačního systému ETIAS, ústřední jednotky ETIAS a národních jednotek ETIAS budou plně kryty příjmy z poplatků. Poplatek by proto měl být podle potřeby upraven s ohledem na náklady. V souladu s nařízením o ETIAS zahrnují tyto náklady jak náklady, které v této souvislosti vznikly členským státům, tak zemím přidruženým k schengenskému prostoru. Náklady na vývoj informačního systému ETIAS, integraci stávajících vnitrostátních pohraničních infrastruktur a spojení s vnitrostátním jednotným rozhraním, jakož i na provoz vnitrostátního jednotného rozhraní, zřízení ústřední jednotky ETIAS a národních jednotek ETIAS a provoz systému ETIAS, včetně nákladů, které vznikly členským státům EU a zemím přidruženým k schengenskému prostoru, budou financovány z Fondu pro vnitřní bezpečnost (hranice a víza), případně z fondu (fondů), který (které) ho nahradí.

Tyto náklady by proto neměly být zahrnuty do výpočtu příspěvku zemí přidružených k schengenskému prostoru do ETIAS podle příslušných dohod o přidružení a podle zvláštních ujednání pro účast jednotlivých zemí přidružených k schengenskému prostoru v agenturách. Tato skutečnost by se měla zohlednit zejména při jednáních o fondu (fondech) navazujícím (navazujících) na Fond pro vnitřní bezpečnost (hranice a víza) a zvláštních ujednáních pro účast zemí přidružených k schengenskému prostoru v navazujícím fondu.

Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi, aby bezodkladně po přijetí tohoto nařízení předložila návrh zvláštních ujednání podle článku 95 nařízení.

(1) Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1.
Prohlášení: nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie (první čtení) – přijetí legislativního aktu

(2018/C 277 I/02)

Prohlášení Komise s podporou Evropského parlamentu týkající se provádění programu

Za účelem efektivního provedení Programu rozvoje evropského obranného průmyslu a zajištění jeho plného souladu s jinými iniciativami Unie hodlá Komise provádět tento program v rámci přímého řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení

Prohlášení Komise týkající se přípravy a přijetí pracovního programu pro Program rozvoje evropského obranného průmyslu

V souladu s článkem 188 nařízení č. 1268/2012 je Komise odpovědná za přípravu pracovního programu. V této souvislosti Komise poukazuje na to, že seznam priorit stanovených v nařízení, kterým se zřizuje Program rozvoje evropského obranného průmyslu, by neměl být taxativní, a proto by dle jejího názoru neměl předmětný případ představovat precedens, pokud jde o rozsah prováděcích pravomocí udělených Komisi.

Prohlášení Komise k výběru odborníků pro hodnocení návrhů podle programu v rámci řízení o přiznání příspěvku

Komise zajistí, aby vybraní odborníci uvedení v databázi nezávislých odborníků podle článku 15 měli potřebné dovednosti, zkušenosti a znalosti k řádnému plnění svých úkolů. Komise při tom může využít jakékoli relevantní zdroje informací, kterými mohou v tomto ohledu disponovat členské státy, přičemž bude plně dodržováno finanční nařízení.

Komise zajistí, aby byla v co největší míře zohledněna zpětná vazba od členských států ke kvalifikaci odborníků uvedených v databázi nezávislých odborníků.
C 360/23

Prohlášení Komise

(2019/C 360/02)

Komise konstatuje, že Unie má výlučnou vnější pravomoc v oblasti zeměpisných označení a jako samostatná smluvní strana přistupuje k Ženevskému aktu Lisabonské dohody. Výše uvedené vyplývá z rozsudku Evropského soudního dvora ze dne 25. října 2017 (věc C–389/15 – Komise v. Rada). S ohledem na výlučnou vnější pravomoc EU nemohou být členské státy samostatnými smluvními stranami Ženevského aktu a již by neměly samy chránit zeměpisná označení nově zapsaná třetími zeměmi, které jsou členy systému Lisabonské dohody. Vzhledem k výjimečným okolnostem daným tím, že sedm členských států je smluvní stranou Lisabonské dohody dlouhou dobu, že tyto státy mají na jejím základě zapsané značné duševní vlastnictví a že je nutný bezproblémový přechod, souhlasila by Komise výjimečně s tím, aby v zájmu EU byly v tomto konkrétním případě BG, CZ, SK, FR, HU, IT a PT k přistoupení k Ženevskému aktu zmocněny.

Komise důrazně odmítá přetrvávající naléhání Rady, aby všechny členské státy EU, které tak budou chtít učinit, byly oprávněny ratifikovat Ženevský akt nebo k němu přistoupit zároveň s Unií, přičemž to zdůvodňuje regularizací hlasovacích práv Unie s ohledem na čl. 22 odst. 4 písm. b) bod ii) Ženevského aktu, a nikoli výše uvedenými výjimečnými okolnostmi.

Komise by dále chtěla připomenout, že vzhledem k tomu, že Unie u zeměpisných označení zemědělských produktů uplatňuje svou vnitřní pravomoc, nemohou mít členské státy EU vlastní vnitrostátní systémy ochrany zeměpisných označení zemědělských produktů.

Komise si tudíž vyhrazuje svá práva, včetně práva využít opravných prostředků proti rozhodnutí Rady, a v každém případě se domnívá, že tento případ nemůže představovat precedens pro jakékoli jiné stávající nebo budoucí mezinárodní dohody/dohody Světové organizace duševního vlastnictví (WIPO), zejména pokud EU na základě své výlučné pravomoci již mezinárodní dohody ratifikovala, avšak nejen v těchto případech.
Společné prohlášení Komise, Rady a Evropského parlamentu o nástroji pro odrazování od donucovacích opatření ze strany třetích zemí a boj proti nim

(2021/C 49/01)

Komise bere na vědomí obavy Parlamentu a členských států, pokud jde o praktiky některých třetích zemí, jejichž cílem je donutit EU a/nebo její členské státy k přijetí nebo zrušení konkrétních opatření politiky. Komise sdílí názor, že takové praktiky vyvolávají značné obavy. Potvrzuje, že se hodlá hlouběji zabývat případným nástrojem, jenž by mohl být přijat s cílem odrazovat od nátlakových opatření ze strany třetích zemí nebo je kompenzovat a díky němuž by bylo možné proti takovým opatřením rychle přijmout protiopatření. Komise hodlá pokračovat v posuzování a na základě něho pak s přihlédnutím ke všem relevantním okolnostem přijmout legislativní návrh, který stanoví mechanismus umožňující odrazovat od takovýchto opatření nebo je kompenzovat v souladu s mezinárodním právem. Jak bylo oznámeno v prohlášení o záměru ze dne 16. září 2020, které předsedkyně Komise adresovala předsedovi Parlamentu a úřadujícímu předsedovi Rady, přijme Komise návrh v každém případě nejpozději do konce roku 2021 nebo dříve, bude-li to nutné v důsledku donucovacích opatření přijatých třetí zemí.

Rada a Evropský parlament berou na vědomí záměr Komise předložit návrh nástroje pro odrazování od donucovacích opatření ze strany třetích zemí a boj proti nim. Oba orgány jsou odhodlány plnit svou institucionální úlohu spolunormotvůrců a návrh včas posoudit s ohledem na závazky Unie podle mezinárodního práva veřejného a práva WTO, jakož i na příslušný vývoj v oblasti mezinárodního obchodu.
PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise souhlasí s tím, že cenově dostupné a přístupné vakcíny proti onemocnění COVID-19 a testy na infekci SARS-CoV-2 mají v boji proti pandemii COVID-19 zásadní význam. Vzhledem k tomu, že ne všichni obyvatelé budou ke dni vstupu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 a (EU) 2021/954 v platnost očkováni, je přístup k cenově dostupným a široce přístupným možnostem testování důležitý pro usnadnění volného pohybu a mobility v Evropě.

Na podporu testovacích kapacit členských států již Komise uvolnila finanční prostředky v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup rychlých antigenních testů a zahájila společné zadávací řízení na více než půl miliardy rychlých antigenních testů. Při zvyšování testovací kapacity podporuje členské státy i Mezinárodní federace Červeného kříže prostřednictvím financování z nástroje pro mimořádnou podporu.

S cílem dále podpořit přístupnost cenově dostupných testů, zejména pro osoby, které denně nebo často překračují hranice na cestě do práce nebo do školy, za blízkými příbuznými, lékařskou péčí nebo kvůli péči o své blízké, se Komise zavazuje uvolnit dalších 100 milionů EUR v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na nákup testů na infekci SARS-CoV-2, které splňují podmínky pro vydání certifikátu o testování v souladu s nařízením (EU) 2021/953. V případě potřeby by mohly být uvolněny další prostředky přesahující 100 milionů EUR, pokud to schválí rozpočtový orgán.