PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 923/2012

ze dne 26. září 2012,

kterým se stanoví společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a kterým se mění prováděcí nařízení (ES) č. 1035/2011 a nařízení (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EU) č. 255/2010

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (1), a zejména na čl. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (2) (základní nařízení agentury EASA), a zejména na články 8 a 8b a přílohu Vb uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Pro dosažení těchto cílů by členské státy měly v oblastech, na které se vztahují právní předpisy Unie, oznamovat ICAO pouze společně dohodnuté evropské rozdíly. Zjišťování a sledování těchto rozdílů by mělo být trvalým procesem.

V zájmu zajištění souladu mezi provedením ustanovení přílohy 2 Chicagské úmluvy, stanovených v tomto nařízení, a budoucích ustanovení, jež vyplynou z ostatních příloh Chicagské úmluvy a budou zahrnuta do příštích fází práce a rovněž do provádění budoucích pravidel Unie, by měla být podle potřeby revidována původní ustanovení.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti nařízení

1. Cílem tohoto nařízení je stanovit společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace, které jsou použitelné pro všeobecný letový provoz v rámci nařízení (ES) č. 551/2004.

2. Toto nařízení se vztahuje zejména na uživatele vzdušného prostoru a na letadla provozovaná v rámci všeobecného letového provozu:

3. Toto nařízení se vztahuje také na příslušné úřady členských států, na poskytovatele letových navigačních služeb a na příslušný pozemní personál podílející se na provozu letadel.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:

„automatickým závislým přehledovým systémem – kontrakt (ADS-C)“ se rozumí prostředek, kterým budou pomocí datového spoje vyměňovány položky ADS-C dohody mezi pozemním systémem a letadlem určující, za jakých podmínek by měla být zahájena hlášení ADS-C a jaké údaje by tato hlášení měla obsahovat;

„letem IFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let podle přístrojů;

„meteorologickými podmínkami pro let podle přístrojů (IMC)“ se rozumí meteorologické podmínky vyjádřené dohledností, vzdáleností od oblačnosti a výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy, které jsou horší než předepsaná minima meteorologických podmínek pro let za viditelnosti;

„letem VFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let za viditelnosti;

Článek 3

Dodržování

Členské státy zajistí dodržování společných pravidel a ustanovení stanovených v příloze tohoto nařízení, aniž jsou dotčena ustanovení o pružnosti obsažená v článku 14 nařízení (ES) č. 216/2008 a bezpečnostní opatření obsažená v článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004.

Článek 4

Výjimky pro zvláštní provoz

1. Na žádost subjektů provádějících následující činnosti mohou příslušné úřady udělit těmto subjektům výjimky z konkrétních požadavků tohoto nařízení pro následující činnosti veřejného zájmu a pro výcvik nezbytný pro bezpečné provádění těchto činností:

2. Příslušný úřad povolující tyto výjimky informuje agenturu EASA o povaze těchto výjimek nejpozději do dvou měsíců od jejich schválení.

3. Tímto článkem není dotčen článek 3 a článek může být použit v případech, kdy činnosti uvedené v článku 1 nemohou být prováděny jako operační letový provoz nebo kdyby jinak nemohly využít ustanovení o pružnosti obsažená v tomto nařízení.

Článek 5

Rozdíly

1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost a nejpozději k datu jeho účinnosti členské státy:

2. V souladu s přílohou 15 Chicagské úmluvy zveřejní každý členský stát prostřednictvím své letecké informační příručky společně dohodnuté rozdíly oznámené organizaci ICAO v souladu s odst. 1 písm. b) tohoto článku, jakož i všechna ostatní ustanovení, jež si vyžádaly zájmy vzdušné obrany a bezpečnosti daného státu v souladu s odst. 1 písm. a) tohoto článku.

Článek 6

Sledování změn

1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise s podporou agentur Eurocontrol a EASA ustanoví trvalý proces s cílem:

2. Ustanovení článku 5 tohoto nařízení týkající se zrušení a oznámení rozdílů a zveřejnění v leteckých informačních příručkách a ustanovení článku 7 týkající se změn přílohy se použijí podle vhodnosti.

Článek 7

Změny přílohy

1. Změny přílohy se provádějí v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004.

2. Změny uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat mimo jiné i změny požadované pro zajištění souladu právních ustanovení při budoucím rozšiřování tohoto nařízení tak, aby obsahovalo příslušná ustanovení příloh a dokumentů ICAO jiných než přílohy 2, nebo změny vyplývající z aktualizací těchto samotných příloh a dokumentů ICAO nebo ze změn kterýchkoli příslušných nařízení Unie.

Článek 8

Přechodná a další opatření

1. Členské státy, které před vstupem tohoto nařízení v platnost přijaly dodatečná ustanovení doplňující normy ICAO, zajistí, aby tato dodatečná ustanovení byla v souladu s tímto nařízením.

2. Pro účely tohoto článku taková dodatečná ustanovení doplňující normu ICAO nepředstavují rozdíl oproti Chicagské úmluvě. Tato další opatření, jakož i veškeré další záležitosti, které toto nařízení ponechává na rozhodnutí příslušných úřadů, zveřejní členské státy prostřednictvím svých leteckých informačních příruček. Informují rovněž Komisi a agenturu EASA, a to nejpozději do dvou měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost nebo od přijetí těchto dodatečných ustanovení.

Článek 9

Požadavky na bezpečnost

1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost, a aniž jsou dotčena ustanovení článku 7, členské státy v zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti zajistí, aby v rámci procesu řízení bezpečnosti zahrnujícího všechny a. s.pekty provádění tohoto nařízení bylo provedeno bezpečnostní posouzení plánu provádění, včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a jejich zmírnění dříve, než dojde ke skutečným změnám dříve přijatých postupů. Takové zmírnění může zahrnovat použití článku 3.

Článek 10

Změny nařízení (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 1265/2007, (EU) č. 255/2010 a prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011

1. Nařízení (ES) č. 730/2006 se mění takto:

2. Nařízení (ES) č. 1033/2006 se mění takto:

3. Nařízení (ES) č. 1794/2006 se mění takto:

4. Nařízení (ES) č. 1265/2007 se mění takto:

5. Nařízení (EU) č. 255/2010 se mění takto:

6. Prováděcí nařízení (EU) č. 1035/2011 se mění takto:

Článek 11

Vstup v platnost

1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije od 4. prosince 2012.

2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce se členské státy mohou rozhodnout, že až do 4. prosince 2014 nebudou ustanovení tohoto nařízení uplatňovat.

Využije-li některý členský stát této možnosti, oznámí Komisi a agentuře EASA v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 důvody této odchylky, její trvání, jakož i plánovaná opatření a příslušný časový harmonogram provedení tohoto nařízení.

(1) Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.

(2) Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1.

(3) Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.

(4) Úř. věst. L 281, 13.10.2012, s. 1.“

PŘÍLOHA

PRAVIDLA LÉTÁNÍ

ODDÍL 1

Let nad volným mořem

SERA.1001 Obecná ustanovení

a) Pro let nad volným mořem platí bez výjimky pravidla uvedená v příloze 2 Chicagské úmluvy. Pro účely kontinuity a plynulého provozu letových provozních služeb, zejména v rámci funkčních bloků vzdušného prostoru, mohou být ustanovení přílohy 11 Chicagské úmluvy používána ve vzdušném prostoru nad volným mořem způsobem, který je v souladu s používáním těchto pravidel nad územím členských států. Tím není dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy. Nejsou tím dotčeny ani povinnosti členských států zajistit, aby provoz letadel v letových informačních oblastech, ve kterých jsou zodpovědné za poskytování letových provozních služeb podle dohod s ICAO o oblastní letové navigaci, byl prováděn bezpečným, urychleným a účinným způsobem.

b) Pro části volného moře, kde členský stát přijal podle dohod s ICAO o oblastní letové navigaci odpovědnost za poskytování služeb letového provozu, určí dotyčný členský stát poskytovatele letových provozních služeb pro poskytování těchto služeb.

ODDÍL 2

Použitelnost a dodržování

SERA.2001 Použitelnost

Aniž jsou dotčena výše uvedená ustanovení SERA.1001, vztahuje se toto nařízení v souladu s článkem 1 zejména na uživatele vzdušného prostoru a na letadla:

a) provádějící lety do Unie, v rámci Unie a z Unie;

b) se státními značkami a poznávacími značkami členského státu Unie a provádějící lety v jakémkoli vzdušném prostoru v rozsahu, který není v rozporu s pravidly zveřejněnými daným státem, který má pravomoc nad přelétávaným územím.

Toto nařízení se vztahuje také na příslušné úřady členských států, na poskytovatele letových navigačních služeb a na příslušný pozemní personál podílející se na leteckém provozu.

SERA.2005 Dodržování pravidel létání

Provoz letadla za letu, na pohybové ploše letiště nebo v provozním místě musí být ve shodě s obecnými pravidly, platnými místními ustanoveními a navíc, pokud jde o provoz za letu, také ve shodě:

a) s pravidly pro let za viditelnosti nebo

b) s pravidly pro let podle přístrojů.

SERA.2010 Odpovědnost za dodržování pravidel létání

a) Odpovědnost velícího pilota

Velící pilot letadla bez ohledu na to, řídí-li letadlo či nikoli, odpovídá za daný let v souladu s tímto nařízením, vyjma případů, kdy se smí od těchto pravidel odchýlit za podmínek, kdy je odchýlení absolutně nezbytné v zájmu zachování bezpečnosti.

b) Předletová příprava

Před zahájením letu se velící pilot seznámí se všemi dostupnými informacemi, které se týkají zamýšleného letu. Předletová příprava pro lety mimo blízkost letiště a pro všechny lety IFR musí zahrnovat pečlivé prostudování dostupných aktuálních meteorologických zpráv a předpovědí, s uvážením požadavku na palivo a určení náhradního postupu pro případ, že nebude možné let dokončit tak, jak byl plánován.

SERA.2015 Pravomoc velícího pilota letadla

Velící pilot letadla musí mít s konečnou platností právo rozhodnout o provedení letu.

SERA.2020 Problematické užívání psychoaktivních látek

Kterákoli osoba ve funkci, která je rozhodující pro bezpečnost letectví (osoba ovlivňující bezpečnost letu) nesmí tuto funkci vykonávat, pokud je pod vlivem jakýchkoli psychoaktivních látek snižujících schopnost výkonu funkce. Tyto osoby se musí vyvarovat jakéhokoli problematického užívání těchto látek.

ODDÍL 3

Obecná pravidla a vyhýbání se střetům

KAPITOLA 1

Ochrana osob a majetku

SERA.3101 Nedbalé nebo neopatrné zacházení s letadlem

S letadlem se nesmí zacházet nedbalým nebo neopatrným způsobem, který by ohrozil život nebo majetek jiných.

SERA.3105 Minimální výšky

S výjimkou situací, kdy je to nezbytné pro vzlet nebo přistání nebo kdy to povolil příslušný úřad, nesmí letadlo letět nad hustě zastavěnými oblastmi měst, vesnic a jiných obydlených míst nebo nad shromážděním osob na volném prostranství, pokud není ve výšce, která by v případě vzniklé nouze umožnila přistání bez ohrožení osob nebo majetku na povrchu země. Tyto minimální výšky jsou pro lety VFR stanoveny v bodu SERA.5005 písm. f) a minimální hladiny pro lety IFR jsou stanoveny v bodu SERA.5015 písm. b).

SERA.3110 Cestovní hladiny

Cestovní hladiny, ve kterých se má let nebo jeho část provést, musí být vyjádřeny jako:

a) letové hladiny u letů v nejnižší použitelné letové hladině nebo nad ní nebo případně nad převodní nadmořskou výškou;

b) nadmořské výšky při letech pod nejnižší použitelnou letovou hladinou nebo v převodní nadmořské výšce nebo případně pod ní.

SERA.3115 Shazování a rozprašování

Shazování a rozprašování z letadla za letu smí být prováděno pouze:

a) v souladu s právním předpisem Unie nebo případně s vnitrostátním právním předpisem pro letový provoz regulovaný členským státem a

b) v souladu s příslušnou oznámenou informací, radou a/nebo povolením vydaným příslušným stanovištěm letových provozních služeb.

SERA.3120 Vlečení

Letadlo smí vléci jiné letadlo nebo jiný předmět pouze:

a) v souladu s právním předpisem Unie nebo případně s vnitrostátním právním předpisem pro letový provoz regulovaný členským státem a

b) v souladu s příslušnou oznámenou informací, radou a/nebo povolením vydaným příslušným stanovištěm letových provozních služeb.

SERA.3125 Sestupy padákem

Sestupy padákem jiné než nouzové se smí provádět pouze:

a) v souladu s právním předpisem Unie nebo případně s vnitrostátním právním předpisem pro letový provoz regulovaný členským státem a

b) v souladu s příslušnou oznámenou informací, radou a/nebo povolením vydaným příslušným stanovištěm letových provozních služeb.

SERA.3130 Akrobatický let

Akrobatické lety se smí provádět pouze:

a) v souladu s právním předpisem Unie nebo případně s vnitrostátním právním předpisem pro letový provoz regulovaný členským státem a

b) v souladu s příslušnou oznámenou informací, radou a/nebo povolením vydaným příslušným stanovištěm letových provozních služeb.

SERA.3135 Skupinové lety

Letadla nesmí provádět skupinový let, s výjimkou předchozí dohody mezi velícími piloty letadel účastnících se letu, přičemž při skupinovém letu v řízeném vzdušném prostoru se musí dodržet podmínky předepsané příslušným úřadem. Tyto podmínky zahrnují následující:

a) jeden z velících pilotů je určen jako vedoucí letu;

b) s ohledem na navigaci a hlášení poloh se skupina považuje za jediné letadlo;

c) za rozstupy mezi letadly při daném letu odpovídá vedoucí letu a velící piloti ostatních letadel účastnících se letu a tato odpovědnost zahrnuje i fáze, kdy letadla manévrují pro potřeby dosažení vlastního rozstupu ve skupině při jejím shromažďování a rozchodu, a

d) u státních letadel musí být udržována maximální boční, podélná a vertikální vzdálenost mezi každým letadlem a vedoucím letu v souladu s Chicagskou úmluvou. U jiných než státních letadel každé letadlo udržuje vzdálenost, která nepřesahuje bočně a podélně 1 km (0,5 NM) a vertikálně 30 m (100 ft) od vedoucího letu.

SERA.3140 Volné balóny bez pilota na palubě

Volný balón bez pilota na palubě se musí provozovat způsobem, který minimalizuje nebezpečí pro osoby, majetek nebo jiná letadla, a musí být provozován v souladu s podmínkami uvedenými v dodatku 2.

SERA.3145 Zakázané a omezené prostory

Letadlo nesmí letět v zakázaném nebo omezeném prostoru, který byl řádně zveřejněn, s výjimkou dodržení podmínek omezení nebo se souhlasem členského státu, nad jehož územím jsou tyto prostory zřízeny.

KAPITOLA 2

Vyhýbání se střetům

SERA.3201 Obecná ustanovení

Žádné ustanovení tohoto nařízení nezbavuje velícího pilota letadla odpovědnosti provést taková opatření, včetně manévrů pro vyhnutí se srážce, které jsou založeny na radách k vyhnutí poskytovaných zařízením ACAS, aby se co nejlépe zabránilo srážce.

SERA.3205 Blízkost

Letadlo nesmí letět v takové blízkosti jiného letadla, která by vytvářela nebezpečí střetu.

SERA.3210 Právo přednosti

a) Letadlo, které má právo přednosti, musí udržovat kurz a rychlost.

b) Letadlo, které si je vědomo, že manévrovací schopnost jiného letadla je narušena, musí dát tomuto letadlu přednost.

c) Letadlo, které je podle následujících pravidel povinno dát přednost jinému letadlu, se mu musí vyhnout nadlétnutím, podlétnutím nebo předlétnutím, dokud se nedostane do dostatečné vzdálenosti, přičemž musí vzít v úvahu vliv turbulence v úplavu za letadly. 1) Čelní přibližování. Přibližují-li se dvě letadla čelně nebo přibližně čelně a existuje-li nebezpečí střetu, obě letadla musí změnit kurz směrem doprava. 2) Sbíhající se tratě. Sbíhají-li se tratě dvou letadel přibližně ve stejné hladině, má přednost to letadlo, které přilétává zprava, s výjimkou následujícího: i) motorová letadla těžší než vzduch musí dát přednost vzducholodím, kluzákům a balonům, ii) vzducholodě musí dát přednost kluzákům a balonům, iii) kluzáky musí dát přednost balonům, iv) motorová letadla musí dát přednost letadlům, které mají ve vleku jiná letadla nebo předměty. 3) Předlétávání. Předlétávající je to letadlo, které se k druhému přibližuje zezadu po trati, svírající s podélnou osou druhého letadla úhel menší než 70 stupňů, je tedy v takové poloze vůči předlétávanému letadlu, že by v noci nemohlo vidět ani levá, ani pravá polohová světla předlétávaného letadla. Předlétávané letadlo má přednost a předlétávající letadlo bez ohledu na to, zda stoupá, klesá nebo je ve vodorovném letu, se musí druhému letadlu vyhnout změnou kurzu doprava a žádná následující změna ve vzájemných polohách obou letadel nezbavuje předlétávající letadlo povinnosti vyhnout se, dokud letadlo nemine v dostatečné vzdálenosti. i) Předlétávání kluzáků. Kluzák předlétávající jiný kluzák se smí vyhnout změnou kurzu doprava nebo doleva. 4) Přistání. Letadlo za letu nebo pohybující se po zemi nebo vodě musí dát přednost letadlu, které přistává nebo je v poslední fázi přiblížení na přistání. i) Přibližují-li se dvě nebo více letadel těžších než vzduch k letišti nebo provoznímu místu za účelem přistání, musí letadlo ve vyšší hladině dát přednost letadlu v nižší hladině, ale letadlo v nižší hladině nesmí využít tohoto pravidla k tomu, aby se zařadilo před letadlo, které je v poslední fázi přiblížení na přistání nebo aby takové letadlo předletělo. Motorová letadla těžší než vzduch však musí dát přednost kluzákům. ii) Nouzové přistání. Letadlo, kterému je známo, že jiné letadlo je nuceno přistát, musí dát tomuto letadlu přednost. 5) Vzlet. Letadlo pojíždějící na provozní ploše letiště musí dát přednost letadlu, které vzlétá nebo se chystá vzletět.

d) Pohyby letadel, osob a vozidel po zemském povrchu 1) V případě nebezpečí střetu mezi dvěma letadly pojíždějícími po pohybové ploše letiště nebo rovnocenné části provozního místa se musí uplatnit následující: i) přibližují-li se dvě letadla čelně nebo přibližně čelně, obě musí zastavit nebo, je-li to proveditelné, vyhnout se doprava tak, aby byla mezi nimi zajištěna dostatečná vzdálenost, ii) sbíhají-li se dráhy dvou letadel, přednost má letadlo pojíždějící zprava, iii) letadlo předjížděné jiným letadlem má přednost a předjíždějící letadlo musí udržovat dostatečnou vzdálenost od předjížděného letadla. 2) Letadlo, které pojíždí po provozní ploše na řízeném letišti, musí zastavit a čekat na všech vyčkávacích místech dráhy do té doby, než obdrží od letištní řídící věže výslovné povolení k vjezdu na dráhu nebo k jejímu křižování. 3) Letadlo, které pojíždí po provozní ploše, musí zastavit a čekat na všech rozsvícených koncových příčkách a smí pokračovat podle odstavce 2 až po zhasnutí světel. 4) Pohyb osob a mobilních prostředků na letištích i) Pohyby osob nebo mobilních prostředků, včetně vlečených letadel na provozní ploše letiště, musí řídit letištní řídící věž tak, aby nevzniklo nebezpečí pro osoby a prostředky nebo letadla, které přistávají, pojíždějí a vzlétají. ii) Za podmínek, při nichž se uplatňují postupy za nízké dohlednosti, platí: A) pohyby osob a mobilních prostředků na provozní ploše letiště se musí omezit na nezbytné minimum a zvláštní pozornost musí být věnována požadavkům na ochranné prostory ILS/MLS v průběhu přesných přístrojových přiblížení II. nebo III. kategorie; B) vzhledem k ustanovením pododstavce iii) musí být poskytovatelem letových navigačních služeb předepsána minimální vzdálenost mezi mobilními prostředky a pojíždějícími letadly, která příslušný orgán musí schválit se zřetelem k dostupným prostředkům; C) při smíšeném provozu ILS a MLS II. nebo III. kategorie přesného přístrojového přiblížení, která se provádějí nepřetržitě na jedné dráze, musí být zajištěna ochrana restriktivnějších kritických a citlivých prostorů ILS nebo MLS. iii) Pohotovostním mobilním prostředkům jedoucím na pomoc letadlu v tísni musí být zajištěna přednost před veškerými pohyby na letištní ploše. iv) Vzhledem k ustanovením pododstavce iii) musí mobilní prostředky na provozní ploše vyhovovat těmto pravidlům: A) mobilní prostředky a mobilní prostředky vlekoucí letadlo musí dát přednost letadlům, která přistávají, vzlétají, pojíždějí nebo jsou vlečena; B) mobilní prostředky musí dát přednost mobilním prostředkům vlekoucím letadlo; C) mobilní prostředky musí dát přednost ostatním mobilním prostředkům v souladu se směrnicemi stanoviště letových provozních služeb; D) přestože platí ustanovení A), B) a C), mobilní prostředky a mobilní prostředky vlekoucí letadlo se musí řídit pokyny letištní řídící věže.

SERA.3215 Rozsvěcování světel na letadle

a) Všechna letadla za letu v noci musí s výjimkou podle písmene e) rozsvítit: 1) protisrážková světla určená k upoutání pozornosti na dané letadlo a 2) polohová světla vyznačující příslušný směr letadla vůči pozorovateli a jiná světla, pokud by mohla být zaměněna s těmito světly, nesmí být rozsvícena nebo 3) v případě balonů polohová světla.

b) V noci, s výjimkou případu uvedeného v písmeni e): 1) všechna letadla pohybující se po pohybové ploše letiště musí mít rozsvícena polohová světla vyznačující příslušný směr letadla vůči pozorovateli a jiná světla, pokud by mohla být zaměněna s těmito světly, nesmí být rozsvícena; 2) všechna letadla na pohybové ploše letiště, je-li to proveditelné, musí mít rozsvícena světla označující okraje jejich konstrukce, pokud nejsou trvale nebo jinak přiměřeně osvětlena; 3) všechna letadla pojíždějící nebo vlečená na pohybové ploše letiště musí mít rozsvícena světla, kterými na sebe upoutají pozornost, a 4) všechna letadla na pohybové ploše letiště s běžícími motory musí mít rozsvícena světla vyznačující tuto skutečnost.

c) S výjimkou případu uvedeného v písmeni e) musí mít všechna letadla za letu vybavená protisrážkovými světly vyhovujícími požadavku písm. a) odst. 1 rozsvícena taková světla i ve dne.

d) S výjimkou případu uvedeného v písmeni e) musí všechna letadla: 1) pojíždějící nebo vlečená na pohybové ploše letiště a vybavená protisrážkovými světly vyhovujícími požadavku písm. b) odst. 3 nebo 2) na pohybové ploše letiště a vybavená světly vyhovujícími požadavkům písm. b) odst. 4 mít taková světla rozsvícena i ve dne.

e) Pilotovi se musí povolit vypnutí nebo snížení intenzity kteréhokoli ze zábleskových světel splňujícího požadavky písmen a), b), c) a d), jestliže: 1) nepříznivě ovlivňuje nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit uspokojivý výkon povinností nebo 2) oslňuje nebo by mohlo oslnit vnějšího pozorovatele.

SERA.3220 Simulované lety podle přístrojů

Letadlo nesmí provádět cvičné lety v simulovaných podmínkách podle přístrojů, pokud:

a) není v letadle instalováno plně funkční dvojí řízení a

b) na pilotním sedadle není kvalifikovaný pilot (v tomto pravidle označený jako bezpečnostní pilot) působící jako bezpečnostní pilot pro osobu letící za simulovaných podmínek podle přístrojů. Tento bezpečnostní pilot musí mít přiměřený výhled dopředu a na obě strany letadla nebo musí být ve spojení se způsobilým pozorovatelem, který v letadle zaujímá takové místo, že jeho zorné pole vhodně doplňuje výhled bezpečnostního pilota.

SERA.3225 Provoz na letišti a v jeho blízkosti

Letadlo pohybující se na letišti a v jeho blízkosti musí:

a) pozorovat ostatní letištní provoz za účelem vyhnutí se srážce;

b) zařadit se do letového provozu tvořeného ostatními letadly v provozu nebo se mu vyhnout;

c) s výjimkou balonů provádět všechny zatáčky doleva při přiblížení na přistání a po vzletu, pokud informace nebo instrukce od ATC nestanoví jinak;

d) s výjimkou balonů přistávat a vzlétat proti směru větru, pokud bezpečnost, konfigurace dráhy nebo zájmy letového provozu neurčují, že je preferován jiný směr.

SERA.3230 Provoz na vodní hladině

a) Přibližují-li se dvě letadla nebo letadlo a plavidlo k sobě a existuje riziko střetu, musí letadlo pokračovat obezřetně a s ohledem na stávající okolnosti a podmínky, včetně omezení na straně příslušného letadla nebo lodě. 1) Sbíhající se tratě. Letadlo, které má jiné letadlo nebo plavidlo zprava, musí mu dát přednost tak, aby byla mezi nimi zajištěna dostatečná vzdálenost. 2) Čelní přibližování. Letadlo přibližující se k jinému letadlu nebo k plavidlu čelně nebo přibližně čelně, se musí vyhnout změnou kurzu vpravo tak, aby byla mezi nimi zajištěna bezpečná vzdálenost. 3) Předlétávání. Předlétávané letadlo nebo plavidlo má přednost a předlétávající letadlo se musí vyhnout změnou kurzu tak, aby byla mezi nimi zajištěna bezpečná vzdálenost. 4) Přistání a vzlet. Letadlo přistávající na vodní hladině nebo vzlétající z vodní hladiny musí, je-li to proveditelné, zajistit bezpečnou vzdálenost mezi sebou a všemi plavidly a musí se vyhnout narušení jejich navigace.

b) Rozsvěcování světel letadla na vodní hladině. V noci nebo v jiném období předepsaném příslušným úřadem musí všechna letadla na vodní hladině mít rozsvícena světla tak, jak to požaduje Úmluva o mezinárodních pravidlech pro zabránění srážkám na moři z roku 1972. Pokud to nemohou provést, musí mít rozsvícena světla s co nejpodobnějšími vlastnostmi a s co nejpodobnější polohou, jako jsou světla požadovaná podle mezinárodních pravidel.

KAPITOLA 3

Signály

SERA.3301 Obecná ustanovení

a) Při zpozorování nebo přijetí jakýchkoli signálů uvedených v dodatku 1 musí letadlo provést to, co se daným signálem podle tohoto dodatku požaduje.

b) Použijí-li se signály dodatku 1, musí mít uvedený význam. Tyto signály se smí používat pouze pro uvedené účely a žádné jiné signály, které by se s nimi mohly zaměnit, se nesmí používat.

c) Signalista musí být odpovědný za poskytování standardních signálů pro řízení letadel na zemi jasným a přesným způsobem při použití signálů uvedených v dodatku 1.

d) Činnosti signalisty smí provádět pouze osoby, které absolvovaly výcvik, získaly kvalifikaci a oprávnění v souladu s příslušnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy.

e) Signalista musí na sobě mít charakteristicky označenou fluorescenční vestu, aby jej letová posádka byla schopna identifikovat jako osobu odpovědnou za řízení na zemi.

f) Pro jakoukoliv signalizaci za dne musí být veškerým zúčastněným pozemním personálem používány tyče s fluorescenční barvou, signalizační terče nebo rukavice. V noci nebo za nízké dohlednosti musí být používány svítící tyče.

KAPITOLA 4

Čas

SERA.3401 Obecná ustanovení

a) Musí se používat světový koordinovaný čas (UTC), vyjadřovaný v hodinách, minutách, a pokud se požaduje, v sekundách 24hodinového dne začínajícího o půlnoci.

b) Kontrola času se musí provést před zahájením řízeného letu a vždy během letu, když je to nezbytné.

c) Kdykoli se při uplatnění komunikace datovým spojem používá čas, musí být jeho přesnost v rozmezí 1 sekundy UTC.

d) Čas v letových provozních službách

1) Letištní řídící věže musí před pojížděním letadla ke vzletu sdělit pilotovi přesný čas, pokud nejsou učiněna jiná opatření k získání času z jiných zdrojů. Stanoviště letových provozních služeb musí kromě poskytnout letadlu přesný čas na vyžádání. Kontroly času se musí provádět k nejbližší půl minutě.

ODDÍL 4

Letové plány

SERA.4001 Předložení letového plánu

a) Informace týkající se zamýšleného letu nebo jeho části se musí předložit stanovišti letových provozních služeb ve formě letového plánu. Výraz „letový plán“ znamená buď úplné informace ve všech polích obsažených v letovém plánu zahrnující celou trať letu, nebo jen omezené informace požadované mimo jiné tehdy, je-li účelem získat povolení na menší část letu, například na křižování letové cesty, vzlet nebo přistání z řízeného letiště.

b) Letový plán se musí předložit před letem: 1) na kterýkoli let nebo jeho část, kde se poskytuje služba řízení letového provozu; 2) na kterýkoli let IFR v poradním vzdušném prostoru; 3) na kterýkoli let prováděný ve vzdušných prostorech stanovených příslušným úřadem nebo do nich směřující nebo letící na tratích stanovených příslušným úřadem, a to pro usnadnění poskytování letové informační, pohotovostní služby a služby pátrání a záchrany; 4) na kterýkoli let prováděný ve vzdušných prostorech stanovených příslušným úřadem nebo do nich směřující nebo letící na tratích stanovených příslušným úřadem, a to pro usnadnění koordinace s příslušnými vojenskými stanovišti nebo se stanovišti letových provozních služeb sousedních států, aby se zabránilo možné potřebě zakročování za účelem identifikace; 5) na kterýkoli let přes mezinárodní hranice, pokud není dotyčnými státy předepsáno jinak; 6) na kterýkoli let, který má být proveden v noci, jestliže se při něm opouští blízkost letiště.

c) Letový plán se musí před odletem předložit ohlašovně letových provozních služeb nebo musí být vyslán za letu příslušnému stanovišti letových provozních služeb nebo řídící radiostanici letadlo–země, pokud nebyly uplatněny postupy pro podávání stálých letových plánů.

d) Letový plán na let, při kterém se mají přeletět mezinárodní hranice nebo kterému má být poskytována služba řízení letového provozu nebo letová poradní služba, se musí předložit nejméně šedesát minut před odletem nebo, když se předkládá za letu, v takovém čase, který zajistí jeho přijetí příslušným stanovištěm letových provozních služeb nejméně deset minut před tím, než letadlo dosáhne: 1) zamýšleného bodu vstupu do řízené oblasti nebo poradního vzdušného prostoru nebo 2) bodu křižování letové cesty nebo poradní tratě.

SERA.4005 Obsah letového plánu

a) Letový plán musí obsahovat informace týkající se těch z následujících položek, které jsou příslušným úřadem považovány za relevantní: 1) identifikace letadla 2) pravidla letu a druh letu 3) počet a typ (typy) letadla (letadel) a kategorie turbulence v úplavu 4) vybavení 5) letiště nebo provozní místo odletu 6) předpokládaný čas zahájení pojíždění 7) cestovní rychlost (rychlosti) 8) cestovní hladina (hladiny) 9) trať, na které se má letět 10) letiště nebo provozní místo určení a celková předpokládaná doba letu 11) náhradní letiště nebo provozní místo (místa) 12) vytrvalost letu 13) celkový počet osob na palubě 14) nouzové vybavení a vybavení pro přežití 15) jiné informace.

b) V letových plánech podávaných za letu se jako letiště nebo provozní místo odletu uvede místo, ze kterého je možné získat doplňující informace o letu, jsou-li požadovány. Namísto předpokládaného času zahájení pojíždění se dále uvede čas nad prvním bodem tratě, k níž se letový plán vztahuje.

SERA.4010 Vyplňování letového plánu

a) Letový plán musí případně obsahovat informace o příslušných položkách až po „náhradní letiště nebo náhradní provozní místo (místa)“ včetně, týkající se celé trati nebo její části, pro kterou se letový plán podává.

b) Když je tak předepsáno příslušným úřadem nebo považuje-li to osoba, která letový plán podává, za nezbytné, musí letový plán navíc případně obsahovat podle informace týkající se všech dalších položek.

SERA.4015 Změny v letovém plánu

a) V souladu s ustanoveními bodu SERA.8020 písm. b) musí být všechny změny letového plánu podaného na let IFR nebo na let VFR provozovaný jako řízený let co nejdříve ohlášeny příslušnému stanovišti letových provozních služeb. Na ostatní lety VFR se musí příslušnému stanovišti letových provozních služeb oznámit co nejdříve význačné změny letového plánu.

b) Informace předložené před odletem týkající se vytrvalosti letu nebo celkového počtu osob na palubě, které byly v čase odletu nesprávné, se považují za význačné změny letového plánu a jako takové se musí oznamovat.

SERA.4020 Ukončení letového plánu

a) Přistání se musí oznámit osobně, radiotelefonicky, datovým spojem nebo jinými prostředky předepsanými příslušným úřadem, a to příslušnému stanovišti letových provozních služeb na letišti příletu co nejdříve po přistání pro každý let, na který byl předložen letový plán, který pokryl celý let nebo jeho zbývající část k letišti určení. 1) Hlášení o přistání se nepožaduje po přistání na letišti, kde jsou letové provozní služby poskytovány za podmínky, že rádiové spojení nebo vizuální signály potvrdí, že přistání bylo zpozorováno.

b) Pokud byl letový plán podán jen na část letu, jinou než zbývající část letu na letiště určení, musí být, pokud je tak požadováno, ukončen příslušným hlášením danému stanovišti letových provozních služeb.

c) Není-li na letišti příletu nebo provozním místě příletu stanoviště letových provozních služeb, musí se hlášení o přistání, je-li požadováno, podat v nejkratší možné době po přistání nejrychlejšími dosažitelnými prostředky nejbližšímu stanovišti letových provozních služeb.

d) Je-li známo, že spojovací zařízení na letišti přistání nebo provozním místě přistání jsou nedostatečná a jiný způsob hlášení přistání pozemními prostředky není k dispozici, musí být provedeno následující opatření. Bezprostředně před přistáním, pokud je to proveditelné, musí letadlo rádiem vyslat zprávu podobnou hlášení o přistání příslušnému stanovišti letových provozních služeb, když se takové hlášení požaduje. Normálně se takové hlášení musí oznamovat letecké stanici obsluhující stanoviště letových provozních služeb, které odpovídá za letovou informační oblast, v níž letadlo letí.

e) Hlášení o přistání předávané letadlem musí obsahovat následující informace: 1) identifikace letadla; 2) letiště nebo provozní místo odletu; 3) letiště nebo provozní místo určení (pouze v případě přistání na náhradním letišti); 4) letiště nebo provozní místo příletu; 5) čas přistání.

ODDÍL 5

Meteorologické podmínky pro let za viditelnosti, pravidla pro let za viditelnosti, zvláštní lety VFR a pravidla pro let podle přístrojů

SERA.5001 Minima VMC dohlednosti a vzdálenosti od oblačnosti pro let za viditelnosti

Minima VMC dohlednosti a vzdálenosti od oblačnosti pro let za viditelnosti jsou obsažena v tabulce S5-1.

Tabulka S5-1 (1) Pásmo nadmořské výšky Třída vzdušného prostoru Letová dohlednost Vzdálenost od oblačnosti 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře a více A (2) B C D E F G 8 km 1 500 m horizontálně 300 m (1 000 ft) vertikálně Pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře a nad 900 m (3 000 ft) nad střední hladinou moře nebo více než 300 m (1 000 ft) nad terénem, podle toho, která z výšek je větší A (2) B C D E F G 5 km 1 500 m horizontálně 300 m (1 000 ft) vertikálně 900 m (3 000 ft) nad střední hladinou moře a méně nebo 300 m (1 000 ft) nad terénem, podle toho, která z výšek je větší A (2) B C D E 5 km 1 500 m horizontálně 300 m (1 000 ft) vertikálně F G 5 km (3) Mimo oblačnost a za viditelnosti země

SERA.5005 Pravidla pro let za viditelnosti

a) S výjimkou zvláštních letů VFR se lety VFR musí provádět tak, aby letadlo letělo při dohlednosti a ve vzdálenosti od oblačnosti stejné nebo větší, než je stanoveno v tabulce S5-1.

b) S výjimkou případů, kdy je získáno povolení od stanoviště řízení letového provozu pro zvláštní let VFR, lety VFR nesmí vzlétat nebo přistávat na letišti v řízeném okrsku nebo vstupovat do provozního okruhu nebo okrsku letiště, jestliže oznámené meteorologické podmínky na tomto letišti jsou horší než následující minima: 1) výška základny nejnižší význačné oblačné vrstvy je nižší než 450 m (1 500 ft) nebo 2) přízemní dohlednost je nižší než 5 km.

c) Když je tak předepsáno příslušným úřadem, smí se lety VFR v noci provádět za následujících podmínek: 1) jestliže se při nich opouští blízkost letiště, musí být předložen letový plán podle bodu SERA.4001 písm. b) odst. 6; 2) při letech musí být navázáno a udržováno obousměrné rádiové spojení na příslušném spojovacím kanálu ATS, je-li k dispozici; 3) musí být uplatněna minima dohlednosti a vzdálenosti od oblačnosti pro let za viditelnosti uvedená v tabulce S5-1, vyjma případů, kdy: i) výška základny nejnižší význačné oblačné vrstvy není nižší než 450 m (1 500 ft); ii) se neuplatní ustanovení o snížené letové dohlednosti uvedená v tabulce S5-1 písmeni a) a b), kromě případů uvedených v písm. c) odst. 4; iii) ve vzdušném prostoru tříd B, C, D, E, F a G ve výši 900 m (3 000 ft) nad střední hladinou moře nebo nižší nebo 300 m (1 000 ft) nad terénem, podle toho, která z nich je vyšší, má pilot stálý výhled na zemský povrch; iv) u vrtulníků ve vzdušném prostoru tříd F a G a ve výši 900 m (3 000 ft) nad střední hladinou moře a nižší nebo 300 m (1 000 ft) nad terénem, podle toho, která z nich je vyšší, nesmí být letová dohlednost nižší než 3 km, za podmínky, že pilot má stálý výhled na zemský povrch a jestliže manévrují rychlostí, která poskytne přiměřenou možnost včas spatřit jiný provoz nebo překážky v čase tak, aby bylo možno se vyhnout srážce, a v) ve vysokohorském terénu může příslušný úřad stanovit vyšší minima dohlednosti a vzdálenosti od oblačnosti pro lety za viditelnosti. 4) pro lety vrtulníků ve zvláštních případech, jako jsou lety související s poskytováním záchranné lékařské péče, pátrací a záchranné práce a hašení požárů, se smí povolit výška základny nejnižší význačné oblačné vrstvy a minima dohlednosti a vzdálenosti od oblačnosti nižší než je uvedeno v odstavci 3; 5) s výjimkou, kdy je to nezbytné pro vzlet nebo přistání nebo pokud tak výslovně povolí příslušný úřad, musí být let VFR v noci prováděn v hladině, která není nižší než minimální letová nadmořská výška stanovená státem, jehož území je přelétáváno. Tam, kde není minimální letová nadmořská výška stanovena, musí být let VFR prováděn: i) nad vysokým terénem nebo ve vysokohorských oblastech v hladině, která je nejméně 600 m (2 000 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 8 km od předpokládané polohy letadla, ii) kdekoli jinde, než je stanoveno v písmenu i), v hladině nejméně 300 m (1 000 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 8 km od předpokládané polohy letadla.

d) Pokud nebude v souladu s nařízením (ES) č. 730/2006 schváleno příslušným úřadem jinak, lety VFR se nesmí provádět: 1) nad letovou hladinu 195; 2) při transsonických a supersonických rychlostech.

e) Povolení pro lety VFR nad letovou hladinou 285 nesmí být uděleno, pokud je nad letovou hladinou 290 uplatňováno vertikální minimum rozstupu 300 m (1 000 ft).

f) S výjimkou, kdy je to nezbytné pro vzlet a přistání nebo pokud tak povolí příslušný úřad, nesmí být let VFR prováděn: 1) nad hustě zastavěnými oblastmi měst, vesnic a jiných obydlených míst nebo nad shromážděním osob na volném prostranství ve výšce nižší než 300 m (1 000 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 600 m od letadla; 2) kdekoli jinde, než je stanoveno v odstavci 1, ve výšce nižší než 150 m (500 ft) nad zemí nebo vodou nebo 150 m (500 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 150 m (500 ft) od letadla.

g) S výjimkou, kdy je v letovém povolení uvedeno jinak nebo stanoví jinak příslušný úřad, musí být lety VFR v cestovních hladinách nad 900 m (3 000 ft) nad zemí nebo vodou nebo nad vyšší hodnotou stanovenou příslušným úřadem prováděny v cestovní hladině, která odpovídá dráze letu tak, jak je stanoveno v tabulce cestovních hladin v dodatku 3.

h) Lety VFR musí splňovat ustanovení oddílu 8: 1) jsou-li prováděny ve vzdušném prostoru tříd B, C a D; 2) tvoří-li součást letištního provozu na řízených letištích nebo 3) jsou-li prováděny jako zvláštní let VFR.

i) Lety VFR, které jsou prováděny v prostorech nebo po tratích stanovených příslušným úřadem podle bodu SERA.4001 písm. b) odst. 3 nebo 4, nebo do takových prostorů směřující, musí nepřetržitě sledovat hlasovou komunikaci letadlo–země na příslušném komunikačním kmitočtu stanoviště letových provozních služeb, které poskytuje letovou informační službu, a hlásit mu podle potřeby svou polohu.

j) Letadlo letící podle pravidel letu za viditelnosti, které chce přejít na pravidla letu podle přístrojů, musí: 1) byl-li předložen letový plán, sdělit nezbytné změny, které mají být provedeny v platném letovém plánu; nebo 2) je-li tak požadováno podle bodu SERA.4001 písm. b), předložit letový plán příslušnému stanovišti letových provozních služeb a získat od něj povolení před přechodem na let IFR, při letu v řízeném vzdušném prostoru.

SERA.5010 Zvláštní lety VFR v řízených okrscích

Zvláštní lety VFR se smí provádět na základě letového povolení pouze v řízeném okrsku. S výjimkou, kdy je to povoleno příslušným úřadem pro vrtulníky ve zvláštních případech, jako jsou lety související s poskytováním záchranné lékařské péče, pátrací a záchranné práce a hašení požárů, musí být splněny následující další podmínky:

a) ze strany pilota: 1) let je prováděn mimo oblačnost a za dohlednosti země; 2) letová dohlednost není menší než 1 500 m nebo u vrtulníků 800 m; 3) let je prováděn při rychlosti 140 kt IAS nebo nižší, která poskytne přiměřenou možnost spatřit jiný provoz nebo překážky v čase, který dovolí vyhnout se srážce, a

b) ze strany ATC: 1) let je prováděn pouze ve dne, pokud není příslušným úřadem povoleno jinak; 2) přízemní dohlednost není nižší než 1 500 m nebo u vrtulníků 800 m; 3) výška základny nejnižší význačné oblačné vrstvy není nižší než 180 m (600 ft).

SERA.5015 Pravidla pro let podle přístrojů (IFR) – pravidla platná pro všechny lety IFR

a) Vybavení letadel

Letadla musí být vybavena vhodnými přístroji a navigačním vybavením odpovídajícím trati, na které se má letět, a v souladu s příslušnými předpisy letového provozu.

b) Minimální hladiny

S výjimkou, kdy je to nezbytné pro vzlet nebo přistání nebo pokud tak výslovně povolí příslušný úřad, musí být let IFR prováděn v hladině, která není nižší než minimální letová nadmořská výška stanovená státem, jehož území je přelétáváno. Kde není minimální letová nadmořská výška stanovena, musí být let IFR prováděn:

1) nad vysokým terénem nebo ve vysokohorských oblastech v hladině, která je nejméně 600 m (2 000 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 8 km od předpokládané polohy letadla;

2) kdekoli jinde, než je stanoveno v odstavci 1, v hladině, která je nejméně 300 m (1 000 ft) nad nejvyšší překážkou v okruhu 8 km od předpokládané polohy letadla.

c) Změna letu IFR na let VFR

1) Letadlo, které se rozhodne změnit provedení svého letu z dodržování pravidel pro let podle přístrojů na dodržování pravidel pro let za viditelnosti, musí výslovně oznámit příslušnému stanovišti ATS, že ruší let IFR, a předat tomuto stanovišti změny, které se mají provést v jeho platném letovém plánu.

2) Jestliže letadlo letí podle pravidel pro let podle přístrojů v meteorologických podmínkách pro let za viditelnosti nebo do nich vstoupí, nesmí zrušit svůj let podle IFR, pokud neočekává a nezamýšlí, že let bude pokračovat po přiměřenou dobu v nepřerušovaných meteorologických podmínkách pro let za viditelnosti.

SERA.5020 IFR – Pravidla platná pro lety IFR v řízeném vzdušném prostoru

a) Lety IFR prováděné v řízeném vzdušném prostoru musí dodržovat ustanovení oddílu 8.

b) Let IFR prováděný jako cestovní let v řízeném vzdušném prostoru se musí provádět v cestovních hladinách nebo, byla-li stanovištěm ATS povolena technika cestovního stoupání, mezi dvěma hladinami nebo nad hladinou vybranou z tabulky cestovních hladin v dodatku 3, s výjimkou, kdy v tabulce stanovený vztah hladin k trati neplatí, je-li jinak uvedeno v letových povoleních nebo stanoveno příslušným úřadem v leteckých informačních příručkách.

SERA.5025 IFR – Pravidla platná pro lety IFR mimo řízený vzdušný prostor

a) Cestovní hladiny

Let IFR prováděný jako cestovní let mimo řízený vzdušný prostor se musí provádět v cestovních hladinách odpovídajících jeho trati, jak je stanoveno v tabulce cestovních hladin v dodatku 3, s výjimkou, kdy příslušný úřad stanoví jinak pro let v 900 m (3 000 ft) nad střední hladinou moře nebo níže.

b) Spojení

Let IFR prováděný mimo řízený vzdušný prostor v prostorech nebo po tratích stanovených příslušným úřadem podle bodu SERA.4001 písm. b) odst. 3 nebo 4, nebo do takových prostorů směřující, musí nepřetržitě sledovat hlasovou komunikaci letadlo–země na příslušném kmitočtu a v případě potřeby navázat obousměrné spojení se stanovištěm letových provozních služeb poskytujícím letovou informační službu.

c) Hlášení poloh

Let IFR, který je prováděn mimo řízený vzdušný prostor a od něhož příslušný úřad požaduje, aby nepřetržitě sledoval hlasovou komunikaci letadlo–země na příslušném kmitočtu a v případě potřeby navázal obousměrné spojení se stanovištěm letových provozních služeb poskytujícím letovou informační službu, musí hlásit polohy, jak je stanoveno v bodu SERA.8025 pro řízené lety.

ODDÍL 6

Klasifikace vzdušného prostoru

SERA.6001 Klasifikace vzdušných prostorů

Členské státy musí, vycházejíce ze svých potřeb, označovat vzdušné prostory v souladu s následující klasifikací vzdušných prostorů a v souladu s dodatkem 4:

a) Třída A. Jsou povoleny jen lety IFR. Všem letům se poskytuje služba řízení letového provozu a zajišťují se mezi nimi rozstupy. Pro všechny lety se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země. Všechny lety podléhají letovému povolení.

b) Třída B. Jsou povoleny lety IFR a VFR. Všem letům se poskytuje služba řízení letového provozu a zajišťují se mezi nimi rozstupy. Pro všechny lety se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země. Všechny lety podléhají letovému povolení.

c) Třída C. Jsou povoleny lety IFR a VFR. Všem letům se poskytuje služba řízení letového provozu a letům IFR se zajišťují rozstupy vůči jiným letům IFR a letům VFR. Letům VFR se zajišťují rozstupy od letů IFR a poskytují se jim informace o provozu týkající se jiných letů VFR a na vyžádání rady k vyhnutí se provozu. Pro všechny lety se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země. Pro lety VFR se uplatňuje omezení rychlosti na 250 kt indikované rychlosti letu (IAS) ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, s výjimkou povolení vydaného příslušným úřadem pro druhy letadel, které z technických nebo bezpečnostních důvodů nemohou takové rychlosti dosáhnout. Všechny lety podléhají letovému povolení.

d) Třída D. Jsou povoleny lety IFR a VFR a všem letům se poskytuje služba řízení letového prostoru. Letům IFR se zajišťují rozstupy vůči jiným letům IFR, poskytují se jim informace o provozu týkající se letů VFR a na vyžádání rady k vyhnutí se provozu. Letům VFR se poskytují informace o provozu týkající se všech ostatních letů a na vyžádání rady k vyhnutí se provozu. Pro všechny lety se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země a uplatňuje se omezení rychlosti na 250 kt IAS ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, s výjimkou povolení vydaného příslušným úřadem pro druhy letadel, které z technických nebo bezpečnostních důvodů nemohou takové rychlosti dosáhnout. Všechny lety podléhají letovému povolení.

e) Třída E. Jsou povoleny lety IFR a VFR. Letům IFR se poskytuje služba řízení letového provozu a zajišťují se jim rozstupy vůči jiným letům IFR. Všem letům se poskytují informace o provozu, pokud je to proveditelné. Pro lety IFR se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země. Pro všechny lety se uplatňuje omezení rychlosti na 250 kt IAS ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, s výjimkou povolení vydaného příslušným úřadem pro druhy letadel, které z technických nebo bezpečnostních důvodů nemohou takové rychlosti dosáhnout. Všechny lety IFR podléhají letovému povolení. Třída E se nesmí používat pro řízené okrsky.

f) Třída F. Jsou povoleny lety IFR a VFR. Všem letům IFR se poskytuje letová poradní služba a všem letům se na vyžádání poskytuje letová informační služba. Pro lety IFR, kterým je poskytována poradní služba, se vyžaduje stálé hlasové spojení letadlo–země a všechny lety IFR musí být schopny navázat hlasové spojení letadlo–země. Pro všechny lety se uplatňuje omezení rychlosti na 250 kt IAS ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, s výjimkou povolení vydaného příslušným úřadem pro druhy letadel, která z technických nebo bezpečnostních důvodů nemohou takové rychlosti dosáhnout. Letové povolení se nevyžaduje.

g) Třída G. Jsou povoleny lety IFR a VFR a všem letům se na vyžádání poskytuje letová informační služba. Všechny lety IFR musí být schopny navázat hlasové spojení letadlo–země. Pro všechny lety se uplatňuje omezení rychlosti na 250 kt IAS ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, s výjimkou povolení vydaného příslušným úřadem pro druhy letadel, které z technických nebo bezpečnostních důvodů nemohou takové rychlosti dosáhnout. Letové povolení se nevyžaduje.

h) Zavedení třídy F musí být považováno za dočasné opatření do doby, než může být nahrazena jinou klasifikací.

SERA.6005 Požadavky na spojení a činnost odpovídačů SSR

a) Oblast s povinným rádiovým spojením (RMZ)

1) U letů VFR prováděných v částech vzdušného prostoru tříd E, F nebo G a u letů IFR prováděných v částech vzdušného prostoru třídy F nebo G označených příslušným úřadem za oblast s povinným rádiovým spojením (RMZ) je třeba nepřetržitě sledovat hlasovou komunikaci letadlo–země a v případě potřeby musí navázat obousměrné spojení na příslušném komunikačním kmitočtu, pokud poskytovatel letových navigačních služeb nestanoví pro daný konkrétní vzdušný prostor jinak.

2) Před vstupem do oblasti s povinným rádiovým spojením musí pilot na příslušném komunikačním kmitočtu provést počáteční volání obsahující označení volané stanice, volací znak, druh letadla, polohu, hladinu, letový záměr a další informace předepsané příslušným úřadem.

b) Oblast s povinným odpovídačem (TMZ)

1) Letadla musí být pro všechny lety prováděné ve vzdušném prostoru označeném příslušným úřadem za oblast s povinným odpovídačem (TMZ) vybavena odpovídači SSR schopnými provozu v módech A a C nebo v módu S a tyto odpovídaje používat, pokud poskytovatel letových navigačních služeb nestanoví pro daný konkrétní vzdušný prostor jinak.

c) Vzdušné prostory označené za oblast s povinným rádiovým spojením nebo oblast s povinným odpovídačem musí být řádně vyznačeny v leteckých informačních příručkách.

ODDÍL 7

Letové provozní služby

SERA.7001 Obecná ustanovení – Úkoly letových provozních služeb

Úkolem letových provozních služeb musí být:

a) zabraňovat střetu mezi letadly;

b) zabraňovat střetu mezi letadly na provozní ploše a s překážkami na této ploše;

c) udržovat rychlý a spořádaný tok letového provozu;

d) poskytovat rady a informace užitečné k bezpečnému a účinnému provádění letů;

e) vyrozumívat příslušné organizace a orgány o letadlech, po nichž se má pátrat nebo kterým se má poskytnout záchranná služba, a v případě potřeby spolupracovat s těmito orgány.

SERA.7005 Koordinace mezi provozovatelem letadla a letovými provozními službami

a) Stanoviště letových provozních služeb musí při plnění svých úkolů zohlednit požadavky provozovatelů letadel, které vyplývají z jejich povinností stanovených příslušnými právními předpisy Unie v oblasti leteckého provozu, a požadují-li to provozovatelé letadel, musí se jim nebo jimi stanoveným zástupcům zpřístupnit veškeré dostupné informace, které jim nebo jimi stanoveným zástupcům umožní plnit jejich povinnosti.

b) Požaduje-li tak provozovatel letadla a je-li to proveditelné, musí se jemu nebo jeho určenému zástupci neprodleně předávat zprávy (včetně hlášení poloh) přijaté stanovišti letových provozních služeb, které se týkají provozu letadel, jimž je tímto provozovatelem letadla poskytována služba operačního dozoru, v souladu s místními postupy.

ODDÍL 8

Služba řízení letového provozu

SERA.8001 Uplatnění

Služba řízení letového provozu musí být poskytována:

a) všem letům IFR ve vzdušných prostorech tříd A, B, C, D a E;

b) všem letům VFR ve vzdušných prostorech tříd B, C a D;

c) všem zvláštním letům VFR;

d) veškerému letištnímu provozu na řízených letištích.

SERA.8005 Činnost služby řízení letového provozu

a) Aby mohlo stanoviště řízení letového provozu poskytovat službu řízení letového provozu, musí: 1) dostávat informace o zamýšlených pohybech každého letadla nebo jejich změnách a aktuální informace o skutečném průběhu letu každého letadla; 2) určovat z přijatých informací vzájemné polohy známých letadel; 3) vydávat letová povolení a informace s cílem zabránit střetu mezi letadly jím řízenými a urychlovat a udržovat spořádaný tok letového provozu; 4) v případě nutnosti koordinovat letová povolení s jinými stanovišti: i) kdykoli by se mohlo některé letadlo dostat do konfliktní situace s provozem řízeným jiným stanovištěm, ii) před předáním řízení letadla jiným stanovištím řízení.

b) Letová povolení vydávaná stanovišti řízení letového provozu musí zajišťovat rozstupy: 1) mezi všemi lety ve vzdušných prostorech tříd A a B; 2) mezi lety IFR ve vzdušných prostorech tříd C, D a E; 3) mezi lety IFR a lety VFR ve vzdušném prostoru třídy C; 4) mezi lety IFR a zvláštními lety VFR; 5) mezi zvláštními lety VFR, pokud není příslušným úřadem předepsáno jinak; s výjimkou případů, kdy pilot letadla o to požádá a pilot druhého letadla s tím vysloví souhlas, a jestliže je tak předepsáno příslušným úřadem v případech uvedených v písmeni b) výše, smí se ve vzdušném prostoru tříd D a E vydat povolení k letu bez zajištění rozstupu pro určitou část letu ve výšce pod 3 050 m (10 000 ft) při stoupání nebo klesání, probíhající ve dne v meteorologických podmínkách pro let za viditelnosti.

b) S výjimkou případů, kdy může být provedeno snížení minim rozstupů v blízkosti letišť, musí stanoviště řízení letového provozu zajistit nejméně jeden z následujících rozstupů: 1) vertikální rozstup přidělením různých cestovních hladin vybraných z tabulky cestovních hladin v dodatku 3 přílohy tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy se nesmí použít v nich předepsaných vztahů hladin k trati, pokud je uvedeno jinak v příslušných leteckých informačních příručkách nebo letových povoleních. Vertikální minimum rozstupu musí být jmenovitě nejméně 300 m (1 000 ft) až po letovou hladinu 410 včetně a 600 m (2 000 ft) nad touto letovou hladinou; 2) horizontální rozstup získaný zajištěním: i) podélného rozstupu, udržováním intervalů vyjádřených v čase nebo vzdáleností mezi letadly letícími na stejných, sbíhajících se nebo protisměrných tratích, nebo ii) příčného rozstupu, udržováním letadel na rozdílných tratích nebo v zeměpisně různých místech.

SERA.8010 Minima rozstupů

a) Volba pro stanovení minima rozstupů v dané části vzdušného prostoru musí být prováděna poskytovatelem letových navigačních služeb odpovídajícím za poskytování letových provozních služeb a schválena příslušným úřadem.

b) Pro provoz, který bude přecházet z jednoho sousedícího vzdušného prostoru do druhého, a tratě, které vedou blíž společné hranice sousedních vzdušných prostorů, než je předepsané minimum rozstupu, musí být volba minim rozstupu prováděna v konzultaci mezi příslušnými poskytovateli letových navigačních služeb odpovídajících za poskytování letových provozních služeb v sousedícím vzdušném prostoru.

c) Podrobnosti o zvolených minimech rozstupu a prostorech jejich použití musí být oznámeny: 1) stanovištím letových provozních služeb, kterých se to týká, a 2) pilotům a provozovatelům letadel prostřednictvím leteckých informačních příruček tam, kde je rozstup založen na tom, že letadla budou používat předepsaných navigačních prostředků nebo předepsaných způsobů navigace.

SERA.8015 Letová povolení

a) Letová povolení se musí zakládat výhradně na požadavcích pro poskytování služby řízení letového provozu.

b) Provoz podléhající povolení

1) Letové povolení musí být získáno před zahájením řízeného letu nebo části letu prováděné jako řízený let. Takové povolení se musí vyžádat podáním letového plánu stanovišti řízení letového provozu.

2) Jestliže povolení velícímu pilotovi letadla nevyhovuje, musí o tom informovat řízení letového provozu. Řízení letového provozu v takových případech vydá opravené povolení, je-li to proveditelné.

3) Kdykoli letadlo žádá přednostní povolení, musí svoji žádost, jestliže to příslušné stanoviště řízení letového provozu požaduje, zdůvodnit.

4) Možné znovupovolení za letu. Jestliže se před odletem předpokládá s ohledem na vytrvalost letu a možnost znovupovolení za letu, že bude přijato rozhodnutí pokračovat na změněné letiště určení, musí se o tom uvědomit příslušná stanoviště řízení letového provozu tím, že se v letovém plánu uvede informace týkající se změněné tratě (je-li známa) a změněného letiště určení.

5) Na řízeném letišti nesmí letadlo na provozní ploše pojíždět bez povolení letištní řídící věže a musí plnit všechny příkazy vydané tímto stanovištěm.

c) Letová povolení pro transsonický let

1) Letové povolení týkající se fáze transsonického zrychlování nadzvukového letu musí platit nejméně do konce této fáze.

2) Letové povolení týkající se zbrzdění a klesání letadla z nadzvukového cestovního letu do podzvukového letu by mělo zajišťovat nepřerušované klesání alespoň během transsonické fáze.

d) Obsah letových povolení

Letové povolení musí vyjadřovat:

1) identifikaci letadla, jak je uvedena v letovém plánu;

2) mez letového povolení;

3) trať letu;

4) hladinu (hladiny) letu pro celou trať nebo její část a změny hladin, požadují-li se;

5) všechny nezbytné příkazy nebo informace, jako např. o ostatních skutečnostech týkajících se způsobu přiblížení nebo odletu, spojení a čas uplynutí platnosti letového povolení.

e) Opakování povolení a informace vztahující se k bezpečnosti

1) Letová posádka musí při hlasovém spojení zopakovat řídícímu letového provozu instrukce a části letového povolení vztahující se k bezpečnosti. Následující položky musí být zopakovány vždy: i) traťová letová povolení, ii) povolení a instrukce vstoupit na dráhu, přistát na dráze, vzletět z dráhy, vyčkávat v blízkosti dráhy, křižovat a pojíždět zpět po dráze, iii) dráha v používání, nastavení výškoměru, SSR kódy, nově přidělené komunikační kmitočty, instrukce o hladinách, instrukce o kurzech a rychlostech a iv) převodní hladiny, kdykoli jsou vydány řídícím nebo obsaženy v rozhlasovém vysílání ATIS.

2) Ostatní povolení nebo instrukce, včetně podmínečných povolení a pokynů pro pojíždění, musí být zopakovány nebo potvrzeny způsobem jasně ukazujícím, že jim bylo rozuměno a že budou splněny.

3) Řídící musí poslouchat opakování, aby se přesvědčil, že povolení nebo instrukce byly letovou posádkou správně potvrzeny, a musí podniknout okamžitě opatření k nápravě jakýchkoli rozdílů zjištěných při opakování.

4) Pokud není stanoveno poskytovatelem letových navigačních služeb jinak, nepožaduje se, aby byly hlasově zopakovány zprávy CPDLC.

f) Koordinace povolení

1) Letové povolení musí být koordinováno mezi stanovišti řízení letového provozu, aby platilo pro celou trať letadla nebo její určitou část tak, jak je uvedeno v ustanoveních odstavců 2 až 6.

2) Letadlo musí obdržet letové povolení pro celou trať až na letiště prvního zamýšleného přistání: i) bylo-li možné před odletem koordinovat letové povolení se všemi stanovišti, která budou letadlo řídit, nebo ii) je přiměřená jistota, že mezi všemi těmito stanovišti, která budou letadlo postupně řídit, bude předem provedena koordinace.

3) Jestliže se koordinace nedosáhne, jak je uvedeno v odstavci 2, nebo se neočekává, letadlo musí obdržet povolení pouze k takovému bodu, kam až je koordinace přiměřeně zajištěna; před dosažením tohoto bodu nebo v tomto bodě musí letadlo obdržet další letové povolení, případně instrukce pro vyčkávání.

4) Kde je tak předepsáno příslušným stanovištěm ATS, musí letadlo navázat spojení s následujícím stanovištěm řízení letového provozu za účelem získání následného povolení před bodem předání řízení. i) Při získávání dalšího následného povolení musí letadlo nezbytně udržovat obousměrné spojení se stávajícím stanovištěm řízení letového provozu. ii) Povolení vydané jako následné povolení musí být jako takové pro pilota jasně identifikovatelné. iii) Pokud let není koordinován, následná povolení nesmí ovlivnit původní profil letu letadla v jakémkoli jiném vzdušném prostoru, než v tom, za které je stanoviště řízení letového provozu odpovědné při vydání následného povolení.

5) Zamýšlí-li letadlo odletět z letiště v jedné řízené oblasti a vstoupit do jiné řízené oblasti během třiceti minut nebo během jiné stanovené doby dohodnuté mezi dotyčnými oblastními středisky řízení, musí se provést koordinace s oblastním střediskem řízení, do jehož prostoru má letadlo vstoupit, před vydáním povolení k odletu.

6) Zamýšlí-li letadlo opustit řízenou oblast pro let mimo řízený vzdušný prostor a následně znovu vletět do stejné nebo jiné řízené oblasti, smí se vydat letové povolení z místa odletu až na letiště prvního zamýšleného přistání. Takové letové povolení nebo opravy v něm musí platit pouze pro ty části letu, které jsou prováděny v řízeném vzdušném prostoru.

SERA.8020 Dodržování letového plánu

a) S výjimkou případů uvedených v písmenech b) a d) musí letadlo dodržovat platný letový plán nebo příslušné části platného letového plánu pro řízený let, pokud si nevyžádá a nezíská povolení změny od příslušného stanoviště řízení letového provozu nebo pokud si vzniklý stav nouze nevynutí okamžitou reakci letadla. V takovém případě, jakmile to okolnosti dovolí, musí být příslušnému stanovišti letových provozních služeb oznámeno, jaká byla provedena opatření a že tato opatření byla vynucena stavem nouze. 1) Pokud není příslušným úřadem schváleno jinak nebo příslušným stanovištěm řízení letového provozu nařízeno jinak, musí řízené lety, pokud je to možné: i) kde je zřízena trať ATS, letět po stanovené ose této tratě, nebo ii) na jakékoli jiné trati letět přímo mezi navigačními zařízeními nebo body vyznačujícími takovou trať. 2) Pokud není příslušným úřadem schváleno jinak nebo příslušným stanovištěm řízení letového provozu nařízeno jinak, musí letadlo letící na úseku tratě ATS vyznačeném všesměrovým radiomajákem změnit primární navigační vedení ze zařízení za letadlem na zařízení před letadlem nad bodem přechodu nebo co nejblíže bodu přechodu, je-li stanoven. 3) Odchylky od požadavků v odstavci 2 musí být ohlášeny příslušnému stanovišti letových provozních služeb.

b) Neúmyslné změny. Dojde-li u řízeného letu k neúmyslné odchylce od platného letového plánu, musí být provedena následující opatření: 1) odchylka od tratě: odchýlí-li se letadlo od tratě, musí se neprodleně opravit kurz, aby se vrátilo na trať co nejdříve; 2) odchylka od pravé vzdušné rychlosti: jestliže se průměrná pravá vzdušná rychlost v cestovní hladině mezi body hlášení odchyluje nebo se předpokládá, že se odchýlí o plus nebo minus 5 % od pravé vzdušné rychlosti uvedené v letovém plánu, musí o tom být informováno příslušné stanoviště letových provozních služeb; 3) změna předpokládaného času přeletu: jestliže se předpokládaný čas přeletu dalšího požadovaného bodu hlášení, hranice letové informační oblasti nebo letiště určení, podle toho, co nastane dříve, oznámeného letovým provozním službám odlišuje o 3 minuty nebo o jiný čas předepsaný příslušným úřadem nebo na základě dohod s ICAO o oblastní letové navigaci, opravený předpokládaný čas přeletu musí být co nejdříve oznámen příslušnému stanovišti letových provozních služeb. 4) Když se navíc uplatňuje ADS-C dohoda, stanoviště letových provozních služeb musí být automaticky informováno datovým spojem, kdykoli se objeví změna přesahující hodnoty vymezené ADS-C kontraktem.

c) Zamýšlené změny. Žádosti o změnu letového plánu musí obsahovat níže uvedené informace: 1) u změny cestovní hladiny: identifikaci letadla, požadovanou novou cestovní hladinu a cestovní rychlost v této hladině, opravený předpokládaný čas přeletu (uplatňuje-li se) na následující hranici letové informační oblasti; 2) změna tratě: i) beze změny letiště určení: identifikaci letadla; pravidla letu; popis nové tratě letu, včetně příslušných údajů letového plánu, počínaje polohou, z níž má být požadovaná změna tratě zahájena; opravené předpokládané časy přeletu; jakékoli jiné vhodné informace, ii) se změnou letiště určení: identifikaci letadla; pravidla letu; popis změněné tratě letu na změněné letiště určení, včetně příslušných údajů letového plánu, počínaje polohou, z níž má být požadovaná změna tratě zahájena; opravené předpokládané časy přeletu; náhradní letiště; jakékoli jiné vhodné informace.

d) Zhoršení meteorologických podmínek pod VMC. Jestliže je zřejmé, že let za VMC nebude možné provést v souladu s platným letovým plánem, řízený let VFR musí: 1) požádat o změnu povolení, umožňující letadlu pokračovat v letu za VMC na letiště určení nebo na náhradní letiště nebo opustit vzdušný prostor, v němž je požadováno ATC povolení, nebo 2) nelze-li získat povolení podle písmene a), pokračovat v letu za VMC a oznámit příslušnému stanovišti ATC rozhodnutí, zda opustí dotyčný vzdušný prostor nebo zda přistane na nejbližším vhodném letišti; nebo 3) v řízeném okrsku požádat o povolení letět jako zvláštní let VFR nebo 4) požádat o povolení letět podle pravidel letu podle přístrojů.

SERA.8025 Hlášení poloh

a) Pokud příslušný úřad nebo příslušné stanoviště letových provozních služeb za podmínek určených tímto úřadem nestanoví jinak, řízený let musí co možná nejdříve hlásit příslušnému stanovišti letových provozních služeb čas a hladinu přeletu každého povinného bodu hlášení spolu se všemi dalšími požadovanými informacemi. Podobně se musí hlásit polohy vůči dalším bodům, když tak požaduje příslušné stanoviště letových provozních služeb. Nejsou-li body hlášení stanoveny, hlášení poloh se musí provádět v intervalech předepsaných příslušným úřadem nebo stanovených příslušným stanovištěm letových provozních služeb. 1) Řízené lety předávající informace o poloze příslušnému stanovišti letových provozních služeb datovým spojem musí předávat hlášení o poloze hlasem pouze, když se tak požaduje.

SERA.8030 Ukončení řízení

S výjimkou přistání na řízeném letišti musí řízený let co nejdříve hlásit příslušnému stanovišti ATC, že přestává být předmětem poskytování služby řízení letového provozu.

SERA.8035 Spojení

a) Letadlo provádějící řízený let musí nepřetržitě sledovat hlasovou komunikaci letadlo–země na příslušném komunikačním kmitočtu příslušného stanoviště řízení leteckého provozu a navázat s ním obousměrné spojení v případě potřeby, nestanovil-li jinak příslušný provozovatel letových navigačních služeb pro letadla, která jsou součástí letištního provozu na řízeném letišti. 1) Požadavek, aby letadlo sledovalo hlasovou komunikaci letadlo–země, zůstává v platnosti i při použití CPDLC.

b) Členské státy musí vyhovět příslušným ustanovením o ztrátě spojení přijatým podle Chicagské úmluvy. Komise nejpozději do 31. prosince 2015 navrhne společné evropské postupy pro provedení uvedených ustanovení ICAO do právního řádu Unie.

ODDÍL 9

Letová informační služba

SERA.9001 Uplatnění

a) Letová informační služba musí být poskytována příslušnými stanovišti letových provozních služeb všem letadlům, kterých se mohou informace týkat a: 1) kterým se poskytuje služba řízení letového provozu nebo 2) která jsou příslušným stanovištím letových provozních služeb jinak známá.

b) Poskytnutí letové informační služby nezbavuje velícího pilota letadla žádných odpovědností a velící pilot musí s konečnou platností rozhodnout o každé navrhované změně letového plánu.

c) Kde stanoviště letových provozních služeb poskytují jak letovou informační službu, tak službu řízení letového provozu, má před poskytnutím letové informační služby poskytnutí služby řízení letového provozu přednost, kdykoli to poskytování služby řízení letového provozu vyžaduje.

SERA.9005 Rozsah letové informační služby

a) Letová informační služba musí zahrnovat poskytování informací týkajících se: 1) informací SIGMET a AIRMET; 2) přederupční vulkanické činnosti, vulkanických erupcí a oblaků vulkanického popele; 3) úniku radioaktivních látek nebo toxických chemikálií do ovzduší; 4) změn v dostupnosti radionavigačních služeb; 5) změn stavu letišť a s nimi souvisejících zařízení, včetně informací o stavu letištních pohybových ploch, když jsou ovlivněny sněhem, ledem nebo význačnou vrstvou vody; 6) volných balónů bez pilota na palubě a jakýchkoli dalších informací, které mohou ovlivnit bezpečnost.

b) Letová informační služba poskytovaná letům musí navíc k informacím uvedeným v písmeni a) zahrnovat poskytování informací týkajících se: 1) hlášených nebo předpovídaných meteorologických podmínek na letištích odletu, letištích určení a náhradních letištích; 2) nebezpečí střetu mezi letadly letícími ve vzdušných prostorech tříd C, D, E, F a G; 3) hladinových plavidel v daném prostoru, včetně volacího znaku, polohy, zeměpisné trati, rychlosti atd., při letu nad vodními plochami, pokud je to proveditelné a je-li to požadováno pilotem.

c) Letová informační služba poskytovaná letům VFR musí zahrnovat navíc k informacím uvedeným v písmeni a) poskytování dostupných informací týkajících se provozních a meteorologických podmínek na trati letu, které mohou znemožnit provedení letu podle pravidel letu za viditelnosti.

SERA.9010 Automatická informační služba koncové řízené oblasti (ATIS)

a) Používání zpráv ATIS v přímých vysíláních žádost/odpověď

1) Příslušné stanoviště letových provozních služeb vždy musí na vyžádání pilota vysílat potřebné zprávy ATIS.

2) Kdykoli se poskytuje hlasová služba ATIS a/nebo služba D-ATIS: i) musí letadlo potvrdit příjem informací při navázání spojení se stanovištěm ATS poskytujícím přibližovací službu řízení, letištní řídící věží nebo případně letištní letovou informační službou (AFIS) a ii) odpovídá-li příslušné stanoviště letových provozních služeb na zprávu letadla potvrzující příjem hlášení ATIS, nebo v případě přilétávajícího letadla musí stanoviště v čase, který může být předepsán příslušným úřadem, poskytnout letadlu platné nastavení výškoměru.

3) Informace obsažené v platné zprávě ATIS, jehož příjem byl příslušným letadlem potvrzen, nemusí být zahrnuty do přímého vysílání letadlu, s výjimkou nastavení výškoměru, které musí být poskytováno v souladu s odstavcem 2.

4) Jestliže letadlo potvrdí příjem zprávy ATIS, která již není platná, kterýkoli prvek informace, jenž je třeba aktualizovat, musí být letadlu vyslán bez prodlení.

b) Zprávy ATIS pro přilétávající a odlétávající letadla

Zprávy ATIS obsahující informace jak pro přílety, tak pro odlety musí obsahovat následující prvky informací v uvedeném pořadí:

1) název letiště;

2) označení pro přílety nebo odlety;

3) druh smlouvy, komunikuje-li se prostřednictvím služby D-ATIS;

4) označení;

5) případně čas pozorování;

6) druh očekávaného (očekávaných) přiblížení;

7) dráha (dráhy) v používání; stav případného záchytného systému, který může vést k nebezpečí;

8) význačné podmínky povrchu dráhy a případně brzdicí účinek;

9) případně zdržení vyčkáváním;

10) případně převodní hladina;

11) jiné nezbytné provozní informace;

12) směr a rychlost přízemního větru, včetně význačného kolísání, a jestliže jsou k dispozici čidla přízemního větru vztažená výslovně k určitým částem dráhy (drah) v používání, označení dráhy a její části, ke které se informace vztahuje a informace je požadována provozovateli letadel;

13) dohlednost a případně dráhová dohlednost (RVR) (4)

14) současné počasí (5);

15) oblačnost pod 1 500 m (5 000 ft) nebo pod nejvyšší minimální sektorovou výškou, je-li vyšší; cumulonimby; nelze-li oblohu rozeznat, vertikální dohlednost, když je k dispozici (5);

16) teplota vzduchu;

17) teplota rosného bodu;

18) nastavení výškoměru;

19) všechny dostupné informace o význačných meteorologických jevech v prostorech přiblížení a počátečního stoupání, včetně střihu větru, a informace o nedávném počasí provozního významu;

20) přistávací předpověď typu trend, je-li k dispozici, a

21) specifické instrukce ATIS.

c) Zprávy ATIS pro přilétávající letadla

Zprávy ATIS obsahující informace pouze pro přílety musí obsahovat následující prvky informací v uvedeném pořadí:

1) název letiště;

2) označení pro přílet;

3) druh smlouvy, komunikuje-li se prostřednictvím služby D-ATIS;

4) označení;

5) případně čas pozorování;

6) druh očekávaného (očekávaných) přiblížení;

7) hlavní přistávací dráha (dráhy); stav případného záchytného systému, který může vést k nebezpečí;

8) význačné podmínky povrchu dráhy a případně brzdící účinek;

9) případně zdržení vyčkáváním;

10) případně převodní hladina;

11) jiné nezbytné provozní informace;

12) směr a rychlost přízemního větru, včetně význačného kolísání, a jsou-li k dispozici čidla přízemního větru vztažená výslovně k určitým částem dráhy (drah) v používání, také označení dráhy a její části, ke které se informace vztahuje, je-li tato informace požadována provozovateli letadel;

13) dohlednost a případně dráhová dohlednost (RVR) (5);

14) současné počasí (5);

15) oblačnost pod 1 500 m (5 000 ft) nebo pod nejvyšší minimální sektorovou výškou, je-li vyšší; cumulonimby; nelze-li oblohu rozeznat, vertikální dohlednost, je-li k dispozici (5);

16) teplota vzduchu;

17) teplota rosného bodu;

18) nastavení výškoměru;

19) všechny dostupné informace o význačných meteorologických jevech v prostoru přiblížení, včetně střihu větru, a informace o nedávném počasí provozního významu;

20) přistávací předpověď typu trend, je-li k dispozici, a

21) specifické instrukce ATIS.

d) Zprávy ATIS pro odlétávající letadla

Zprávy ATIS, obsahující informace pouze pro odlety, musí obsahovat následující prvky informací v uvedeném pořadí:

1) název letiště;

2) označení pro odlet;

3) druh smlouvy, komunikuje-li se prostřednictvím služby D-ATIS;

4) označení;

5) případně čas pozorování;

6) dráha (dráhy) používaná(é) pro vzlet; stav případného záchytného systému, který může vést k nebezpečí;

7) význačné podmínky povrchu dráhy (drah) používané(ných) pro vzlet, a je-li vhodné, brzdící účinek;

8) případné zdržení při odletu;

9) případně převodní hladina;

10) jiné nezbytné provozní informace;

11) směr a rychlost přízemního větru, včetně význačného kolísání, a jsou-li k dispozici čidla přízemního větru vztažená výslovně k určitým částem dráhy (drah) v používání, také označení dráhy a její části, ke které se informace vztahuje, je-li informace požadována provozovateli letadel;

12) dohlednost a případně dráhová dohlednost (RVR) (6);

13) současné počasí (6);

14) oblačnost pod 1 500 m (5 000 ft) nebo pod nejvyšší minimální sektorovou výškou, je-li vyšší; cumulonimby; nelze-li oblohu rozeznat, vertikální dohlednost, když je k dispozici (6);

15) teplota vzduchu;

16) teplota rosného bodu;

17) nastavení výškoměru;

18) všechny dostupné informace o význačných meteorologických jevech v prostoru počátečního stoupání, včetně střihu větru;

19) přistávací předpověď typu trend, je-li k dispozici, a

20) specifické instrukce ATIS.

ODDÍL 10

Pohotovostní služba

SERA.10001 Uplatnění

a) Pohotovostní služba musí být poskytována stanovišti letových provozních služeb: 1) všem letadlům, kterým se poskytuje služba řízení letového provozu; 2) pokud je to proveditelné, všem ostatním letadlům, která mají podaný letový plán, nebo letadlům, která jsou letovým provozním službám jinak známá, a 3) kterémukoli letadlu, o kterém je známo nebo se předpokládá, že je předmětem protiprávního činu.

SERA.10005 Informování letadel letících v blízkosti letadla nacházejícího se ve stavu nouze

a) Když bylo stanovištěm letových provozních služeb zjištěno, že letadlo je ve stavu nouze, ostatním letadlům, o nichž se ví, že jsou v jeho blízkosti, musí být co možná nejdříve poskytnuta informace o povaze této nouze, s výjimkou případů podle písmene b).

b) Jestliže stanoviště letových provozních služeb ví nebo předpokládá, že letadlo je předmětem protiprávního činu, na spojení letadlo–země nesmí být předána žádná informace o povaze nouze až do té doby, než se dotyčné letadlo samo jako první v komunikaci o povaze nouze nezmíní a než převládne jistota, že taková informace nezhorší situaci.

ODDÍL 11

Vměšování, stavy nouze a zakročování

SERA.11001 Protiprávní čin

a) Letadlo, které je předmětem protiprávního činu, musí usilovat o nastavení odpovídaje na kód 7500 a vyrozumění příslušného stanoviště ATS o každé význačné okolnosti s tím spojené a o jakékoli odchylce od platného letového plánu, kterou si vyžádaly okolnosti, s cílem umožnit stanovišti ATS věnovat danému letadlu prioritu a minimalizovat nebezpečí střetu s jiným letadlem.

b) Je-li letadlo předmětem protiprávního činu, musí velící pilot usilovat o přistání v co možná nejkratším čase na nejbližším vhodném letišti nebo na přiděleném letišti určeném příslušným úřadem, pokud situace na palubě letadla nevyžaduje jinak.

SERA.11005 Služba letadlům v nouzi

a) Letadlu, o kterém je známo nebo se předpokládá, že je v nouzi, včetně letadla, které je předmětem protiprávního činu, musí stanoviště letových provozních služeb věnovat co největší pozornost, pomoc a prioritu před ostatními letadly, jak to okolnosti vyžadují.

b) Jestliže je známo nebo se předpokládá, že letadlo se stalo předmětem nezákonného protiprávního činu, musí stanoviště letových provozních služeb pohotově odpovídat na žádosti z letadla. Musí se pokračovat ve vysílání informací, které se týkají bezpečného provedení letu, a musí být přijata potřebná opatření pro urychlení všech fází letu a zejména bezpečného přistání letadla.

c) Jestliže je známo nebo se předpokládá, že letadlo se stalo předmětem protiprávního činu, stanoviště letových provozních služeb musí, v souladu s místními schválenými postupy, informovat neprodleně příslušný úřad určený státem a musí si vyměnit nezbytné informace s provozovatelem letadla nebo jím stanoveným zástupcem.

SERA.11010 Zvláštní případy za letu

Zbloudilé nebo neidentifikované letadlo

a) Jakmile je stanovišti letových provozních služeb známo, že letadlo bloudí, musí provést všechna potřebná opatření popsaná v odstavcích 1 a 3, aby letadlu pomohlo a poskytlo ochranu jeho letu. 1) Není-li poloha letadla známa, stanoviště letových provozních služeb musí: i) pokusit se navázat obousměrné spojení s letadlem, pokud takové spojení již neexistuje; ii) použít všech dosažitelných prostředků k určení polohy letadla; iii) informovat stanoviště letových provozních služeb, do jejichž prostoru odpovědnosti letadlo zabloudilo nebo může zabloudit, přičemž musí být brány v úvahu všechny činitele, které by za daných podmínek mohly ovlivnit navigační vedení letadla; iv) informovat v souladu s místními dohodnutými postupy příslušná vojenská stanoviště a poskytnout jim příslušný letový plán a další údaje o zbloudilém letadle; v) vyžadovat od stanovišť uvedených v pododstavcích iii) a iv) a od jiných letadel za letu veškerou pomoc při navazování spojení s letadlem a stanovení jeho polohy. 2) Požadavky podle odst. 1 pododstavců iv) a v) platí také pro stanoviště letových provozních služeb, která byla informována podle odst. 1 pododstavce iii). 3) Když je poloha letadla zjištěna, stanoviště letových provozních služeb musí: i) oznámit letadlu jeho polohu a instrukce pro opravu letu. Toto oznámení musí být učiněno neprodleně, jestliže je letovým provozním službám známo, že může dojít k zakročování nebo k jinému ohrožení bezpečnosti letadla, a ii) v případě potřeby předat jiným stanovištím ATS a příslušným vojenským stanovištím nezbytné informace týkající se zbloudilého letadla a o všech radách poskytnutých danému letadlu.

b) Jakmile je stanovišti letových provozních služeb známo, že v jeho prostoru je neidentifikované letadlo, musí usilovat o zjištění jeho totožnosti, jestliže je to nutné pro poskytování letových provozních služeb nebo je tak požadováno příslušnými vojenskými orgány v souladu s místními dohodnutými postupy. V této souvislosti musí stanoviště letových provozních služeb provést ta z následujících opatření, která jsou přiměřená daným okolnostem: 1) pokusit se navázat obousměrné spojení s letadlem; 2) informovat se u ostatních stanovišť letových provozních služeb v letové informační oblasti, zda mají informace o letu, a vyžadovat jejich pomoc při navazování obousměrného spojení s letadlem; 3) informovat se u stanovišť letových provozních služeb sousedních letových informačních oblastí, zda mají informace o letu, a vyžadovat jejich pomoc při navazování obousměrného spojení s letadlem; 4) pokusit se získat informace od ostatních letadel v daném prostoru; 5) stanoviště letových provozních služeb musí informovat, je-li to nezbytné, příslušné vojenské stanoviště ihned, jakmile zjistí totožnost letadla.

c) V případě zbloudilého nebo neidentifikovaného letadla musí být zohledněna možnost, že letadlo je předmětem protiprávního činu. Pokud stanoviště letových provozních služeb vyhodnotí, že zbloudilé nebo neidentifikované letadlo může být předmětem protiprávního činu, musí v souladu s místními schválenými postupy neprodleně informovat příslušný úřad určený státem.

SERA.11015 Zakročování

a) S výjimkou zákroku a doprovodné služby poskytované na žádost letadla se zakročování proti civilním letadlům musí řídit příslušnými pravidly a směrnicemi vydávanými členskými státy v souladu s Úmluvou o mezinárodním civilním letectví, zvláště s článkem 3d), podle kterého smluvní státy musí zajistit, aby při vydávání pravidel pro státní letadla byl brán patřičný ohled na bezpečnost civilních letadel

b) Velící pilot civilního letadla, proti kterému se zakročuje, musí: 1) okamžitě plnit instrukce zakročujícího letadla, vyhodnocovat vizuální signály a odpovídat na ně v souladu s postupy v tabulkách S11-1 a S11-2; 2) je-li to možné, uvědomit příslušné stanoviště letových provozních služeb; 3) pokusit se navázat rádiové spojení se zakročujícím letadlem nebo s příslušným stanovištěm řídícím zakročování pomocí všeobecného volání na tísňovém kmitočtu 121,5 MHz s udáním identifikace letadla, proti kterému se zakročuje, a povahy letu; pokud spojení nebylo navázáno a je-li to možné, opakovat toto volání na tísňovém kmitočtu 243 MHz; 4) je-li letadlo vybaveno odpovídačem SSR, nastavit mód A, kód 7700, pokud neobdrží jiné instrukce od příslušného stanoviště letových provozních služeb; 5) je-li letadlo vybaveno systémy ADS-B nebo ADS-C, nastavit příslušnou nouzovou funkci, je-li k dispozici, pokud neobdrží jiné instrukce od příslušného stanoviště letových provozních služeb. Tabulka S11–1 Signály iniciované zakročujícím letadlem a odpovědi letadla, proti kterému se zakročuje Série Signály ZAKROČUJÍCÍHO letadla Význam Odpovědi letadla, PROTI KTERÉMU SE ZAKROČUJE Význam 1 DEN nebo NOC – Kývání z křídla na křídlo a blikání polohovými světly v nepravidelných intervalech (přistávacími světly v případě vrtulníku), prováděné v poloze mírně nad a před letadlem a zpravidla vlevo od letadla, proti kterému se zakročuje (nebo vpravo zakročuje-li se proti vrtulníku). Po potvrzení mírná horizontální zatáčka zpravidla doleva (nebo doprava v případě vrtulníku) do požadovaného kurzu. Poznámka 1: Meteorologické podmínky nebo konfigurace terénu mohou vyžadovat, aby zakročující letadlo změnilo polohu a směr zatáčky popsaný výše v sérii 1. Poznámka 2: Jestliže letadlo, proti kterému se zakročuje, není schopno udržovat rychlost zakročujícího letadla, od zakročujícího letadla se očekává, že bude kroužit kolem letadla, proti kterému se zakročuje a zakývá křídly, kdykoli jej míjí. Proti vám je zakročováno. Následujte mě. DEN nebo NOC – Kývání křídla na křídlo a blikání polohovými světly v nepravidelných intervalech a následování. Rozumím, provedu. 2 DEN nebo NOC – Ostrý odpoutávací manévr od letadla, proti kterému se zakročuje, sestávající ze stoupavé zatáčky se změnou kurzu 90 stupňů nebo více bez křižování směru dráhy letadla, proti kterému se zakročuje. Můžete pokračovat. DEN nebo NOC – Kývání z křídla na křídlo. Rozumím, provedu. 3 DEN nebo NOC – Vysunutí podvozku (je-li to možné), trvalé zapnutí přistávacích světel a přelet nad dráhou v používání nebo –zakročuje-li se proti vrtulníku – přeletem přistávací plochy pro vrtulníky. V případě vrtulníku zakročující vrtulník provede přiblížení na přistání a provede visení v blízkosti přistávací plochy. Přistaňte na tomto letišti. DEN nebo NOC – Vysunutí podvozku (je-li součástí), trvalé zapnutí přistávacích světel a následování zakročujícího letadla. Považuje-li se po přeletu nad dráhou v používání nebo nad přistávací plochou pro vrtulníky přistání za bezpečné, pokračování na přistání Rozumím, provedu. Tabulka S11–2 Signály iniciované letadlem, proti kterému se zakročuje, a odpovědi zakročujícího letadla Série Signály letadla, PROTI KTERÉMU SE ZAKROČUJE Význam Odpovědi ZAKROČUJÍCÍHO letadla Význam 4 DEN nebo NOC – Zasunutí podvozku (je-li součástí) a blikání přistávacími světly při přeletu nad dráhou v používání nebo nad přistávací plochou pro vrtulníky ve výšce nad 300 m (1 000 ft), ale ne výše než 600 m (2 000 ft) (v případě vrtulníku ve výšce nad 50 m (170 ft), ale ne výše než 100 m (330 ft)) nad úrovní letiště a kroužení nad dráhou v používání nebo nad přistávací plochou pro vrtulníky. Není-li letadlo či vrtulník schopen blikat přistávacími světly, blikat jakýmikoli jinými světly, která jsou k dispozici. Letiště, které jste určil, je nevyhovující. DEN nebo NOC – Je-li žádoucí, aby letadlo, proti kterému se zakročuje, následovalo zakročující letadlo na jiné letiště, zakročující letadlo zasune podvozek (je-li součástí) a použije signály ze série 1 předepsané pro zakročující letadlo. Je-li rozhodnuto letadlo, proti kterému se zakročuje, propustit, zakročující letadlo použije signály ze série 2 předepsané pro zakročující letadlo. Rozumím, následujte mě. Rozumím, můžete pokračovat. 5 DEN nebo NOC – Pravidelné rozsvěcování a zhasínání všech světel, která jsou k dispozici, ale způsobem výrazně odlišným od zábleskových světel. Nemohu provést. DEN nebo NOC – Použití signálů ze série 2 předepsaných pro zakročující letadlo. Rozumím. 6 DEN nebo NOC – Nepravidelné blikání všemi světly, která jsou k dispozici. Jsem v tísni. DEN nebo NOC – Použití signálů ze série 2 předepsaných pro zakročující letadlo. Rozumím.

c) Jestliže se instrukce přijaté rádiem z jakýchkoli zdrojů liší od instrukcí předávaných zakročujícím letadlem pomocí vizuálních signálů, musí letadlo, proti kterému je zakročováno, žádat okamžité vysvětlení a přitom se i nadále řídit vizuálními instrukcemi předávanými zakročujícím letadlem.

d) Jestliže se instrukce přijaté rádiem z jakýchkoli zdrojů liší od instrukcí předávaných prostřednictvím rádia zakročujícím letadlem, musí letadlo, proti kterému je zakročováno, žádat okamžité vysvětlení a přitom se i nadále řídit instrukcemi, které rádiem předává zakročující letadlo.

e) Jestliže se v průběhu zakročování naváže rádiové spojení, ale komunikace stejným jazykem není možná, musí být učiněny pokusy předávat instrukce, potvrzovat instrukce a podstatné informace používáním frází a výslovností podle tabulky S11–3 a vysíláním každé fráze dvakrát: Tabulka S11–3 Fráze používané ZAKROČUJÍCÍM letadlem Fráze používané letadlem, PROTI KTERÉMU SE ZAKROČUJE Fráze Výslovnost (7) Význam Fráze Výslovnost (7) Význam CALL SIGN SAJN Jaký je váš volací znak? CALL SIGN (call sign) (8) SAJN (volací znak) Můj volací znak je (volací znak) FOLLOW OU Následujte mě WILCO KOU Provedu DESCEND DÝ Klesejte na přistání Will comply CAN NOT NOT Nemohu provést YOU LAND JÚ Přistaňte na tomto letišti REPEAT RÍ Opakujte své instrukce AM LOST Poloha je neznámá PROCEED PRO Můžete pokračovat MAYDAY MEJ DEJ Jsem v tísni HIJACK (9) - Jsem předmětem únosu LAND (place name) LEND (název místa) Žádám přistát v (název místa) DESCEND DÝ SEND Žádám klesání

f) Jakmile se stanoviště letových provozních služeb dozví, že v prostoru jeho odpovědnosti je zakročováno proti letadlu, musí provést ta z následujících opatření, která jsou přiměřená daným okolnostem: 1) pokusit se navázat obousměrné spojení s letadlem, proti kterému se zakročuje, pomocí jakýchkoli dostupných prostředků, včetně nouzového radiového kmitočtu 121,5 MHz, pokud takové spojení není již navázáno; 2) informovat pilota letadla, proti kterému se zakročuje, o zakročování; 3) navázat spojení se stanovištěm řídícím zakročování, které udržuje obousměrné spojení se zakročujícím letadlem, a poskytnout mu dostupné informace týkající se letadla, proti kterému se zakročuje; 4) je-li to nezbytné, předávat zprávy mezi zakročujícím letadlem nebo stanovištěm řídícím zakročování a letadlem, proti kterému se zakročuje; 5) v úzké spolupráci se stanovištěm řídícím zakročování přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti letadla, proti kterému se zakročuje; 6) informovat stanoviště letových provozních služeb sousedních letových informačních oblastí, jestliže je zřejmé, že letadlo zabloudilo z těchto letových informačních oblastí.

g) Jakmile se stanoviště letových provozních služeb dozví, že mimo prostor jeho odpovědnosti je zakročováno proti letadlu, musí provést ta z následujících opatření, která jsou přiměřená daným okolnostem: 1) informovat stanoviště letových provozních služeb, v jehož prostoru odpovědnosti dochází k zakročování, poskytnout mu dostupné informace, které mohou pomoci určit totožnost letadla, a požádat ho o provedení opatření podle písmena f); 2) předávat zprávy mezi letadlem, proti kterému se zakročuje, a příslušným stanovištěm letových provozních služeb, stanovištěm řídícím zakročování nebo zakročujícím letadlem.

ODDÍL 12

Služby v oblasti meteorologie – Pozorování a hlášení z letadla hlasovým spojením

SERA.12001 Typy pozorování z letadel

a) V každé fázi letu musí být prováděna následující pozorování z letadel: 1) mimořádná pozorování z letadel a 2) jiná nepravidelná pozorování z letadel.

SERA.12005 Mimořádná pozorování z letadel

a) Mimořádná pozorování musí provádět a hlásit všechna letadla, kdykoli se setkají s následujícími podmínkami nebo jsou tyto podmínky pozorovány: 1) mírná či silná turbulence nebo 2) mírná či silná námraza nebo 3) silná horská vlna nebo 4) bouřky bez krup, zastřené, prorůstající vrstevnatou oblačností, pokrývající rozsáhlé oblasti nebo vyskytující se na čárách instability nebo 5) bouřky s kroupami, zastřené, prorůstající vrstevnatou oblačností, pokrývající rozsáhlé oblasti nebo vyskytující se na čárách instability nebo 6) silná prachová vichřice či silná písečná vichřice nebo 7) oblak tvořený vulkanickým popelem nebo 8) přederupční vulkanická aktivita nebo vulkanická erupce.

b) Příslušné úřady, je-li to nezbytné, stanoví, o kterých dalších podmínkách musí všechna letadla, kdykoli se s nimi dostanou do střetu nebo je pozorují, předávat hlášení.

SERA.12010 Jiná nepravidelná pozorování z letadel

vyskytnou-li se jiné meteorologické podmínky, které nejsou uvedeny v bodu SERA.12005 písm. a), např. střih větru, a které by mohly podle mínění velícího pilota letadla ovlivnit bezpečnost nebo výrazně ovlivnit provoz jiných letadel, musí toto velící pilot neprodleně ohlásit příslušnému stanovišti letových provozních služeb.

SERA.12015 Hlášení pozorování z letadel hlasovým spojením

a) Pozorování z letadel musí být hlášena během letu v čase, ve kterém je pozorování prováděno, nebo co nejdříve po ukončení pozorování.

b) Pozorování z letadel musí být předávána jako hlášení z letadel a musí splňovat technické specifikace uvedené v dodatku 5.

SERA.12020 Výměna hlášení z letadel

a) Stanoviště ATS musí předávat mimořádná a nepravidelná hlášení z letadel co možná nejdříve: 1) jiným letadlům, kterých se to týká; 2) přidružené meteorologické výstražné službě (MWO) a 3) ostatním stanovištím ATS, kterých se to týká.

b) Vysílání pro letadla musí být opakována na kmitočtu určeném příslušným stanovištěm ATS a musí v nich být pokračováno po dobu určenou příslušným stanovištěm ATS.

(1) Kde je převodní výška nižší než 3 050 m (10 000 ft) nad střední hladinou moře, musí se použít letová hladina 100 namísto 10 000 ft.

(2) Minima VMC dohlednosti a vzdálenosti ve vzdušném prostoru třídy A jsou uvedena jako vodítko pro piloty a neznamenají přijetí letů VFR ve vzdušném prostoru třídy A.

(3) Když je tak předepsáno příslušným úřadem:

a) lety při snížené letové dohlednosti, ale ne nižší než 1 500 m, se smí provádět: 1) při rychlostech 140 kt IAS a nižších, které poskytnou přiměřenou možnost včas spatřit jiný provoz nebo překážky v čase tak, aby bylo možno se vyhnout srážce, nebo 2) za okolností, při kterých pravděpodobnost setkání s jiným provozem by byla normálně malá, např. v prostorech s malou hustotou provozu nebo při leteckých pracích v nízkých hladinách;

b) lety VRTULNÍKŮ při letové dohlednosti nižší než 1 500 m, ale ne nižší než 800 m, se smí provádět, jestliže manévrují rychlostí, která poskytne přiměřenou možnost včas spatřit jiný provoz nebo překážky v čase tak, aby bylo možno se vyhnout srážce. Lety při letové dohlednosti nižší než 800 m se smí provádět ve zvláštních případech, jako jsou lety související s poskytováním záchranné lékařské péče, pátrací a záchranné práce a hašení požárů.

(4) Tyto prvky se nahrazují termínem „CAVOK“, kdykoli jsou v době pozorování splněny současně všechny následující podmínky: a) dohlednost 10 km nebo více a nejnižší dohlednost neuvedena; b) žádná oblačnost provozního významu a c) meteorologické podmínky, které pro letectví nejsou významné.

(5) Tyto prvky se nahrazují termínem „CAVOK“, kdykoli jsou v době pozorování splněny současně všechny následující podmínky: a) dohlednost 10 km nebo více a nejnižší dohlednost neuvedena; b) žádná oblačnost provozního významu a c) meteorologické podmínky, které pro letectví nejsou významné.

(6) Tyto prvky se nahrazují termínem „CAVOK“, kdykoli jsou v době pozorování splněny současně všechny následující podmínky: a) dohlednost 10 km nebo více a nejnižší dohlednost neuvedena; b) žádná oblačnost provozního významu a c) meteorologické podmínky, které pro letectví nejsou významné.

(7) Ve druhém sloupci jsou podtrženy slabiky, které mají být zdůrazněny.

(8) Požadovaný volací znak, který se má předávat, je ten, který se používá při radiotelefonním spojení se stanovišti letových provozních služeb a odpovídá identifikaci letadla uvedené v letovém plánu.

(9) Za daných okolnosti nemusí být vždy možné ani žádoucí použít frázi „HIJACK“.

Dodatek 1 Signály 1. TÍSŇOVÉ A PILNOSTNÍ SIGNÁLY 1.1 Obecná ustanovení 1.1.1 Žádné z ustanovení v odstavcích 1.2 a 1.3 nesmí letadlu v tísni bránit v použití jakéhokoli dostupného prostředku, aby upoutalo pozornost, oznámilo svou polohu a získalo pomoc. 1.1.2 Postupy pro telekomunikační vysílání tísňových a pilnostních signálů musí být v souladu se svazkem II přílohy 10 Chicagské úmluvy. 1.2 Tísňové signály 1.2.1 Následující signály použité buď spolu nebo jednotlivě znamenají, že letadlu hrozí vážné a bezprostřední nebezpečí a že požaduje okamžitou pomoc: a) signál, vyslaný radiotelegraficky nebo jakýmkoli jiným způsobem signalizace, sestávající ze skupiny písmen SOS (… — — — … v Morseově abecedě); b) radiotelefonický tísňový signál, sestávající z mluveného slova MAYDAY; c) tísňová zpráva vyslaná datovým spojem, která má stejný význam jako slovo MAYDAY; d) rakety nebo střely vydávající červené světlo, vystřelované jednotlivě v krátkých intervalech; e) padákové světlice vydávající červené světlo; f) nastavení odpovídače do módu A, kód 7700. 1.3 Pilnostní signály 1.3.1 Následující signály použité buď spolu, nebo jednotlivě znamenají, že letadlo si přeje vyslat zprávu o obtížích, které je nutí k přistání, aniž by vyžadovalo okamžitou pomoc: a) opakované rozsvěcování a zhasínání přistávacích světel nebo b) opakované rozsvěcování a zhasínání polohových světel takovým způsobem, aby se zřetelně odlišilo od zábleskových polohových světel. 1.3.2 Následující signály použité buď spolu nebo jednotlivě znamenají, že letadlo chce vyslat velmi naléhavou zprávu týkající se bezpečnosti lodě, letadla nebo jiného vozidla nebo některé osoby na palubě nebo v dohledu: a) signál, vyslaný radiotelegraficky nebo jakýmkoli jiným způsobem signalizace, sestávající ze skupiny písmen XXX (—..— —..— —..— v Morseově abecedě), b) radiotelefonický pilnostní signál, sestávající z mluvených slov PAN, PAN, c) pilnostní zpráva vyslaná datovým spojem, která má stejný význam jako slova PAN, PAN. 2. VIZUÁLNÍ SIGNÁLY POUŽÍVANÉ K VAROVÁNÍ LETADLA, KTERÉ BEZ POVOLENÍ LETÍ OMEZENÝM, ZAKÁZANÝM NEBO NEBEZPEČNÝM PROSTOREM NEBO SE DO NĚJ CHYSTÁ VLÉTNOUT 2.1 Použijí-li se k varování letadla, které ve dne i v noci bez povolení letí omezeným, zakázaným nebo nebezpečným prostorem nebo se do něj chystá vlétnout, vizuální signály, pak série střel vypalovaných ze země po 10 sekundách, z nichž každá při výbuchu vydává červené a zelené světlo nebo hvězdy, znamená pro letadlo bez povolení, že letí omezeným, zakázaným nebo nebezpečným prostorem nebo se do něj chystá vlétnout a že musí provést nezbytná opravná opatření. 3. SIGNÁLY PRO LETIŠTNÍ PROVOZ 3.1 Světelné a pyrotechnické signály 3.1.1 Instrukce Tabulka AP 1–1 Světlo Od letištního řízení: Letadlu za letu Letadlu na zemi Zaměřeno na dotyčné letadlo (viz Obr. A1–1). Stálé zelené Přistání povoleno Vzlet povolen Stálé červené Dejte přednost jinému letadlu a pokračujte po okruhu Stůjte Série zelených záblesků Vraťte se na přistání (1) Pojíždění povoleno Série červených záblesků Letiště není bezpečné, nepřistávejte! Opusťte přistávací plochu, která je v používání Série bílých záblesků Přistaňte na tomto letišti a pokračujte na odbavovací plochu (1) Vraťte se do své výchozí polohy na letišti Červené pyrotechnické Bez ohledu na jakékoli předešlé instrukce zatím nepřistávejte 3.1.2 Potvrzení letadlem a) Za letu: 1) za denního světla: — kýváním letadla z křídla na křídlo, s výjimkou poslední zatáčky a konečného přiblížení; 2) za tmy: — dvojím rozsvícením a zhasnutím přistávacích světel letadla, nebo není-li jimi vybaveno, dvojím rozsvícením a zhasnutím polohových světel. b) Na zemi: 1) za denního světla: — pohybováním křidélek nebo směrového kormidla; 2) za tmy: — dvojím rozsvícením a zhasnutím přistávacích světel letadla, nebo není-li jimi vybaveno, dvojím rozsvícením a zhasnutím polohových světel. 3.2 Pozemní vizuální signály 3.2.1 Zákaz přistání 3.2.1.1 Horizontální červená čtvercová deska se žlutými úhlopříčkami (obrázek A1-2) zobrazená v signální ploše znamená, že přistání jsou zakázána a zákaz se pravděpodobně prodlouží. 3.2.2 Potřeba zvláštní opatrnosti při přiblížení nebo přistání 3.2.2.1 Horizontální červená čtvercová deska s jednou žlutou úhlopříčkou (obrázek A1-3) zobrazená v signální ploše znamená, že vzhledem ke špatnému stavu provozní plochy nebo z jakékoli jiné příčiny se musí přiblížení na přistání a přistání provádět zvlášť opatrně. 3.2.3 Použití drah a pojezdových drah 3.2.3.1 Horizontální bílá činka (obrázek A1-4) zobrazená v signální ploše znamená, že se od letadel požaduje, aby přistávala, vzlétala a pojížděla pouze na drahách a pojezdových drahách. 3.2.3.2 Stejná horizontální bílá činka jako v bodu 3.2.3.1, avšak s černými pruhy kolmo k podélné ose na obou kruhových koncích činky (obrázek A1-5), zobrazená v signální ploše znamená, že se od letadel požaduje, aby přistávala a vzlétala pouze na drahách, ale jiné manévry nemusí být omezeny na dráhy a pojezdové dráhy. 3.2.4 Uzavření drah a pojezdových drah 3.2.4.1 Kříže v jedné nápadné barvě, žluté nebo bílé (obrázek A1-6) zobrazené horizontálně na drahách a pojezdových drahách nebo jejich částech vyznačují plochu uzavřenou pro pohyby letadel. 3.2.5 Směry pro přistání nebo vzlet 3.2.5.1 Horizontální bílé nebo oranžové přistávací T (obrázek A1-7) vyznačuje směr, který mají letadla používat pro přistání a vzlet, který musí být rovnoběžný s dříkem T a směřovat k jeho příčnému rameni. Používá-li se v noci, je přistávací T buď osvětleno, nebo vyznačeno bílými světly. 3.2.5.2 Skupina dvou číslic (obrázek A1-8) zobrazená svisle na letištní řídící věži nebo v její blízkosti sděluje letadlům na provozní ploše směr vzletu vyjádřený v desítkách stupňů k nejbližší desítce stupňů magnetického kompasu. 3.2.6 Pravý provozní okruh 3.2.6.1 Je-li doprava lomená šipka nápadné barvy (obrázek A1-9) horizontálně zobrazena v signální ploše nebo na konci dráhy anebo na pásu v používání znamená, že zatáčky před přistáním nebo po vzletu se mají provádět doprava. 3.2.7 Ohlašovna letových provozních služeb 3.2.7.1 Vertikáln