Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. V programu stability z roku 2015 předloženém odstupující vládou, který je založen na předpokladu, že nedojde ke změně politiky a vztahuje se na období let 2014–2019, se očekává, že celkový schodek vládního sektoru který se v roce 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP, se podle prognóz dále zhorší na 3,4 % HDP v roce 2015 a poté postupně klesne na 3,1 % HDP v roce 2017 a dále na 2,5 % HDP v roce 2019. Poměr veřejného dluhu k HDP by měl podle programu stability z roku 2015 v průběhu prognózovaného horizontu programu vzrůst a do roku 2019 dosáhnout 67,8 % HDP. Střednědobého cíle v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP nebude do konce programového období dosaženo. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Podle prognózy Komise z jara 2015 by měl schodek veřejných financí dosáhnout 3,3 % HDP v roce 2015 a 3,2 % HDP v roce 2016, přičemž poměr dluhu k HDP má do roku 2016 vzrůst na 64,4 % HDP. Komise zveřejnila dne 13. května 2015 v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy zprávu, která dospěla k závěru, že kritéria pro schodek a dluh se nepovažují za dodržená. Dne 27. května však nastupující vláda zveřejnila svůj strategický program zahrnující plánovaná konsolidační opatření. Podle posouzení Komise by tato opatření v případě plného provedení měla snížit celkový schodek vládního sektoru v roce 2016 na úroveň výrazně nižší než 3 % HDP. Po zhoršení v roce 2014 došlo v roce 2015 k dalšímu odchýlení od požadovaného strukturálního úsilí rámci preventivní složky. Výdajová referenční hodnota by měla být v roce 2015 spolehlivě dodržena. Může hrozit významné odchýlení od požadované korekce v zájmu dosažení střednědobého cíle v období 2014–2015, což bude nutno opětovně následně posoudit. V roce 2016 hrozí určité odchýlení s ohledem na opatření oznámená nastupující vládou. Budou proto zapotřebí další opatření s cílem dosáhnout požadovaných strukturálních korekcí. Na základě posouzení programu stability a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015, jakož i posouzení konsolidačních opatření nastupující vlády předložených 27. května, zastává Rada stanovisko, že hrozí, že Finsko nesplní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ačkoli Finsko dosáhlo určitého pokroku při provádění správních reforem, účinnost finského veřejného sektoru by mohla být dále zlepšena, zejména v oblastech, které jsou vystaveny tlaku na budoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.

Ve věci obsahu důchodové reformy dospěli sociální partneři k dohodě na podzim roku 2014, ovšem tuto reformu je ještě nutno přijmout. S ohledem na mezeru fiskální udržitelnosti a plánované zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do důchodu má zásadní význam větší zapojení starších pracovníků na trhu práce. Předčasný odchod z pracovního trhu je způsobován především zdravotním postižením nebo rozšířenými dávkami v nezaměstnanosti pro starší pracovníky. Vládní návrh zákona o reformě sociálních a zdravotních služeb byl finskému parlamentu předložen v prosinci 2014, ovšem do parlamentních voleb v dubnu 2015 se nepodařilo nalézt řešení, jak zajistit rovnováhu mezi správním modelem velkých obecních koalic a autonomií jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a platnost návrhu zákona vypršela. Finské obce jsou poměrně malé, ale oproti obcím v jiných evropských zemích vykonávají značně rozsáhlé úkoly. Reforma týkající se uspořádání obcí probíhá s určitým zpožděním a obce provádějí studie ohledně přínosů slučování. Podle národního programu reforem na rok 2015 bude zřejmě parlamentu do konce roku 2016 předložen nový legislativní návrh.