CS Úřední věstník Evropské unie L 115/37

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/670

ze dne 28. dubna 2016,

kterým se zavádí předchozí kontrola Unie nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z určitých třetích zemí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 ze dne 11. března 2015 o společných pravidlech dovozu (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (2), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci Výboru pro ochranná opatření a Výboru pro společná pravidla pro vývoz,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Podle článku 10 nařízení (EU) 2015/478 může být zavedena předchozí kontrola Unie, pokud vývoj dovozu produktu hrozí způsobit újmu výrobcům v Unii a pokud to vyžadují zájmy Unie. Článek 7 nařízení (EU) 2015/755 rovněž umožňuje zavést předchozí kontrolu, pokud to vyžadují zájmy Unie.

(2) Evropská komise zveřejnila dne 16. března 2016 sdělení, v němž nastínila, jak by bylo možné překonat současné problémy evropských výrobců oceli (3).

(3) Dovoz výrobků ze železa a oceli se mezi roky 2012 a 2015 obecně zvýšil o 32 %, a sice z 41,8 milionu tun na 55,0 milionu tun. Během téhož období se ceny celkového dovozu oceli snížily o 17 %. Naopak vývoz výrobků z oceli z Unie v průměru téměř o 20 % poklesl, a sice z 62,3 milionu tun v roce 2012 na 50,7 milionu tun v roce 2015 (4).

(4) Tento trend je ještě markantnější u výrobků z oceli, které dříve (do roku 2012) podléhaly předchozí kontrole Unie (5). V případě těchto výrobků vzrostl objem dovozu za stejné období o 53 %, a sice z 13,3 milionu tun v roce 2012 na 20,2 milionu tun v roce 2015, a příslušné dovozní ceny poklesly v průměru o 22 % (6).

(5) Od nástupu třetího tisíciletí kapacita pro výrobu oceli na celosvětové úrovni rychle roste, přičemž většina nově vytvořené kapacity se nachází v Čínské lidové republice (dále jen „Čína“). Jmenovitá kapacita výroby oceli na celém světě se podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (dále jen „OECD“) odhaduje na 2 243 milionů tun v roce 2014, což je úroveň více než dvakrát vyšší, než činila kapacita v roce 2000 (1 060 milionů tun).

(6) Zároveň dramaticky vzrostl celkový vývoz zejména z Číny, a to hlavně v důsledku celkového hospodářského útlumu a klesající domácí poptávky. Proto se ceny oceli na celém světě snížily. Čína je dnes největším světovým výrobcem oceli: v roce 2014 vyrobila 822,7 milionu tun surové oceli (7), což představuje téměř polovinu celosvětové výroby oceli. Přebytek čínské výrobní kapacity se odhaduje asi na 350 milionů tun (8). To představuje přibližně 40 % čínské výroby a téměř dvojnásobek celkové roční výroby oceli v Unii.

(7) Již v roce 2015 směřovalo do Unie 10 % čínského vývozu, který představoval více než 30 % celkového dovozu Unie. V důsledku toho pokryl dovoz v plném rozsahu mírné zvýšení domácí poptávky v Unii. Vzhledem k tomu, že Unie je pro ocel důležitým trhem z hlediska velikosti a cen, je více než pravděpodobné, že jakýkoli přebytek kapacity v oblasti výroby oceli bude nadále směrován do Unie.

(8) Kromě toho byl nedávno značně omezen přístup na trhy třetích zemí. Vlády stále více využívají obchodněpolitická opatření v reakci na krizi ocelářského průmyslu ve světě a taková opatření nyní přijímá i mnoho ekonomik, které je dříve nepoužívaly. Tato opatření spočívají v různých formách překážek obchodu, například zvyšování cel a antidumpingových a antisubvenčních opatřeních, a týkají se trhů s významným podílem na celosvětové spotřebě (9). Tyto skutečnosti ještě více nahrávají možnosti přesměrování obchodu s ocelí do Unie.

(9) Ocelářský průmysl Unie si ve světě ještě stále drží první příčku v segmentu technologicky vysoce specializovaných výrobků. Konkurenční postavení výrobců oceli v Unii na celosvětovém trhu s ocelí se však v posledních několika letech zhoršilo. Finanční výkonnost ocelářského průmyslu Unie se ve skutečnosti v posledních letech rychle zhoršuje. Průměrná provozní ziskovost nedosahuje udržitelné úrovně, investice se zpomalují, míra zaměstnanosti se snížila a neexistuje téměř žádný prostor pro další expanzi. Výrobní odvětví Unie se musí vyrovnávat s vysokými náklady na energie a se závislostí na dovozu surovin.

(10) Kromě toho, i když výroba surové oceli v Unii zůstala v období 2013–2015 relativně stabilní a její objem činil asi 166 až 169 milionů tun ročně, během druhého pololetí roku 2015 došlo k výraznému poklesu o zhruba 10 % oproti prvnímu pololetí.

(11) Vzhledem k nedávnému vývoji v dovozu výrobků z oceli, ke stávající zranitelné situaci výrobního odvětví Unie, trvale slabé poptávce na trhu Unie a pravděpodobnosti, že stávající a budoucí přebytek kapacity bude přesměrován do Unie, pokud se poptávka obnoví, má se za to, že výrobcům v Unii hrozí újma.

(12) V zájmu Unie by proto dovoz některých výrobků z oceli měl podléhat předchozí kontrole Unie, aby bylo možné získat podrobné statistické údaje umožňující rychlou analýzu vývoje dovozu ze všech třetích zemí. Aby bylo možné řešit zranitelnost trhu EU s ocelí vůči náhlým změnám na světových trzích s ocelí, jsou zapotřebí včasné informace předvídající situaci na trhu. To je důležité zvláště ve stávající krizové situaci, kdy panuje nejistota ohledně toho, zda poptávka strukturálně opět vzroste a zda z toho bude mít průmysl EU skutečně prospěch.

(13) Vzhledem k vývoji na trhu některých výrobků z oceli je vhodné, aby oblast působnosti takové předchozí kontroly zahrnovala výrobky uvedené v příloze I tohoto nařízení.

(14) Dokončení vnitřního trhu vyžaduje, aby formality, které musí jakýkoli dovozce do Unie vyřídit, byly stejné bez ohledu na místo, kde dojde k proclení zboží.

(15) Aby se usnadnil sběr údajů, musí být propuštění výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, do volného oběhu závislé na předložení kontrolního dokladu, který splňuje jednotná kritéria. Aby se nebránilo propouštění do volného oběhu výrobků, které jsou na cestě do Unie, a aby se poskytl dostatek času dovozcům pro vyžádání nezbytných dokladů, začne se tento požadavek používat 21 pracovních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(16) Uvedený doklad musí být na základě prosté žádosti dovozce potvrzen v určité lhůtě orgány členských států, aniž by tím pro dovozce vznikalo právo k dovozu. Proto by měl takový doklad platit pouze tak dlouho, dokud zůstanou dovozní pravidla nezměněna.

(17) Kontrolní doklady vydané za účelem předchozí kontroly Unie by měly platit v celé Unii bez ohledu na to, v kterém členském státě byly vystaveny.

(18) Členské státy a Komise by se měly navzájem co nejpodrobněji informovat o výsledcích předchozí kontroly Unie.

(19) Kontrolní doklady sice podléhají podmínkám na úrovni Unie, ale za jejich vydávání odpovídají vnitrostátní orgány.

(20) Aby se minimalizovala zbytečná omezení a nedošlo k přílišnému narušení činností společností, které působí blízko hranic, měl by být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyňat dovoz, jehož čistá hmotnost nepřesahuje 2 500 kilogramů,

(21) Unie má v rámci Evropského hospodářského prostoru („EHP“) velmi úzké ekonomické vztahy s Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Kromě toho podle dohody o EHP členové EHP ve svých vzájemných vztazích v zásadě neuplatňují opatření na ochranu obchodu. Z těchto důvodů by měly být výrobky pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1. Propuštění některých výrobků ze železa a oceli, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, do volného oběhu v Unii podléhá předchozí kontrole Unie v souladu s nařízením (EU) 2015/478 a nařízením (EU) 2015/755. Tato kontrola se použije na dovoz, jehož čistá hmotnost přesahuje 2 500 kilogramů.

2. Klasifikace výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, je založena na celní a statistické nomenklatuře Unie (dále jen „TARIC“). Původ výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, se určí v souladu s článkem 60 celního kodexu Unie (10).

3. Jsou vyňaty výrobky pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska.

Článek 2

1. Propuštění výrobků uvedených v článku 1 do volného oběhu v Unii je závislé na předložení kontrolního dokladu vydaného příslušnými orgány některého členského státu.

2. Odstavec 1 se začne používat 21 pracovních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

3. Kontrolní doklad uvedený v odstavci 1 vydají příslušné orgány v členských státech automaticky, a to bez poplatku a pro jakákoli požadovaná množství, do pěti pracovních dnů poté, co jakýkoli dovozce do Unie usazený kdekoliv v Unii předložil žádost. Pokud se neprokáže opak, má se za to, že tuto žádost obdržel příslušný vnitrostátní orgán nejpozději tři pracovní dny po jejím předložení.

4. Kontrolní doklad vydaný jedním z orgánů uvedených v příloze II je platný v celé Unii.

5. Kontrolní doklad se vyhotoví na formuláři odpovídajícím vzoru v příloze I nařízení (EU) 2015/478 nebo v příloze II nařízení (EU) 2015/755 pro dovoz ze třetích zemí uvedených v příloze I uvedeného nařízení.

6. Žádost dovozce musí obsahovat tyto údaje:

a) jméno a úplnou adresu žadatele (včetně telefonu a e-mailu nebo faxu a v případě potřeby identifikačního čísla u příslušných vnitrostátních orgánů), jakož i jeho daňové identifikační číslo, pokud je povinen platit DPH;

b) v příslušných případech jméno a úplnou adresu deklaranta nebo jakéhokoli zástupce určeného žadatelem (včetně telefonu a e-mailu nebo faxu);

c) popis zboží s uvedením: 1) obchodního názvu; 2) kódu TARIC; 3) místa původu a místa odeslání;

d) deklarované množství v kilogramech a v případě potřeby v jiné jednotce (páry, kusy atd.),

e) cenu zboží v eurech, CIF s dodáním na hranice Unie,

f) následující prohlášení žadatele s datem, podpisem a jménem žadatele napsaným hůlkovým písmem: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že informace uvedené v této žádosti jsou pravdivé a byly poskytnuty v dobré víře a že jsem usazen na území Unie.“

Dovozce předloží rovněž obchodní doklad prokazující jeho záměr dovážet, například kopii prodejní nebo kupní smlouvy a pro forma faktury. Pokud je to požadováno, například v případech, kdy zboží není přímo zakoupeno v zemi výroby, předloží dovozce také výrobní osvědčení vystavené ocelárnou, která zboží vyrobila.

7. Aniž jsou dotčeny možné změny platných právních předpisů upravujících dovoz nebo ustanovení přijatá v rámci dohody nebo správa kvóty:

a) doba platnosti kontrolního dokladu se stanoví na čtyři měsíce;

b) dobu platnosti nepoužitých nebo částečně použitých kontrolních dokladů lze prodloužit o stejné období.

8. Příslušné vnitrostátní orgány mohou povolit, aby předkládaná prohlášení nebo žádosti byly předávány nebo tištěny elektronickými prostředky za podmínek, které stanoví. Všechny doklady a důkazy však musí být na vyžádání zpřístupněny příslušným vnitrostátním orgánům.

9. Kontrolní doklad může být vydán elektronicky, pokud k němu mají dotčené celní úřady přístup prostřednictvím počítačové sítě.

Článek 3

1. Zjištění, že jednotková cena, za kterou se transakce uskutečňuje, se liší od ceny uvedené v kontrolním dokladu o méně než 5 % v obou směrech nebo že celkové množství výrobků deklarovaných k dovozu překračuje množství uvedené v kontrolním dokladu o méně než 5 %, nevylučuje propuštění dotčených výrobků do volného oběhu.

2. Žádosti o kontrolní doklady a doklady samotné jsou důvěrné. Jsou určeny výhradně pro příslušné orgány a pro žadatele.

Článek 4

1. Členské státy sdělí Komisi podrobné údaje o množstvích a hodnotách (vypočtených v eurech), pro které byly kontrolní doklady vydány, tak pravidelně a aktuálně, jak jen to je možné, nejpozději však poslední den v měsíci.

Údaje poskytnuté členskými státy se rozepíší podle výrobku, kódu TARIC a země.

2. Členské státy oznámí jakékoliv nesrovnalosti nebo případy podvodů, které odhalí, a případně na jakém základě odmítly kontrolní doklad vydat.

Článek 5

Veškerá oznámení požadovaná podle tohoto nařízení jsou určena Komisi a sdělují se elektronicky prostřednictvím integrované sítě zřízené za tímto účelem, pokud není z naléhavých technických důvodů nezbytné dočasně použít jiné komunikační prostředky.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení se použije od prvního dne po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie do 15. května 2020.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 28. dubna 2016. Za Komisi předseda Jean-Claude JUNCKER

(1) Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16.

(2) Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33.

(3) Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst (s. 2). http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947

(4) Zdroj: Eurostat.

(5) Nařízení Komise (EU) č. 1241/2009 ze dne 16. prosince 2009 o pokračování a aktualizaci oblasti působnosti předchozí kontroly nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z některých třetích zemí (Úř. věst. L 332, 17.12.2009, s. 54).

(6) Zdroj: Eurostat.

(7) Zdroj: World Steel Association https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/World-crude-steel-output-increases-by-1.2--in-2014.html

(8) Zdroj: Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst (s. 2) http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947

(9) Zdroj: WTO: Přehled vývoje v mezinárodním obchodním prostředí https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/trdev_09dec15_e.htm

(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

PŘÍLOHA I Seznam výrobků, které podléhají předchozí kontrole Unie 7207 11 14 7304 7208 7305 7209 7306 7210 7307 19 10 7211 7307 23 7212 7307 91 00 7213 7307 93 11 7214 7307 93 19 7215 7307 99 80 7216 7318 12 90 7217 7318 14 91 7219 7318 14 99 7220 7318 15 41 7221 7318 15 59 7222 7318 15 69 7223 7318 15 81 7225 7318 15 89 7226 7318 15 90 7227 7318 16 19 7228 7318 16 99 7301 7318 19 00 7302 7318 21 00 7303 7318 22 00