CS Úřední věstník Evropské unie L 183/29

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1092

ze dne 23. července 2014

o státní podpoře SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) poskytnuté Řeckem skupině Řecké národní banky (National Bank of Greece Group) v souvislosti s:

— rekapitalizací a restrukturalizací Řecké národní banky (National Bank of Greece S.A.),

— řešením krizové situace banky First Business Bank S.A. prostřednictvím příkazu k převodu na Řeckou národní banku,

— řešením krizové situace banky Probank S.A. prostřednictvím příkazu k převodu na Řeckou národní banku,

— řešením krizové situace banky Cooperative Bank ve městě Lesvos-Limnos, banky Cooperative Bank ve městě Achaia a banky Cooperative Bank v městě Lamia

(oznámeno pod číslem C(2014) 5201)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE

S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1. POSTUP

1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY ŘECKÉ NÁRODNÍ BANKY (1) (DÁLE JEN „NÁRODNÍ BANKA“ ČI NBG).

(1) Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (2).

(2) Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.

(3) V květnu 2009 byla národní banka rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky.

(4) Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace národní banky. Komise tento plán, jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/10) a následně věc SA.32788 (21/PN).

(5) V prosinci 2011 Řecko národní banku znovu rekapitalizovalo v rámci rekapitalizačního opatření. Dne 22. prosince 2011 Komise schválila druhou rekapitalizaci národní banky (3).

(6) Národní bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (4). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).

(7) Dne 18. března 2012 Řecká banka (Bank of Greece) odebrala licence třem bankám Cooperative („tři banky Cooperative“), jmenovitě bance Cooperative Bank ve městě Lesvos-Limnos („banka Lesvos-Limnos“), bance Cooperative Bank ve městě Achaia („banka Achaia“) a bance Cooperative Bank ve městě Lamia („banka Lamia“), a zahájila jejich likvidaci.

(8) Komise zaevidovala informace o řešení krizové situace bank Cooperative, které neformálně obdržela od Řecka, jako věc SA.34534 (12/NN).

(9) Dne 23. března 2012 Řecká banka přistoupila k převodu vybraných závazků tří bank Cooperative na národní banku a určila částku mezer ve financování (5), kterou podle zákona č. 4051/2012 (6) uhradí Helénský fond finanční stability („HFSF“). Mezery ve financování se rovnaly hodnotě převedených závazků, jelikož nedošlo k převodu aktiv tří bank Cooperative.

(10) Dne 20. dubna 2012 fond HFSF poskytl národní bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF národní bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 7 430 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).

(11) V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl národní bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34824 (12/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.

(12) Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG“) (7).

(13) V prosinci 2012 poskytl fond HFSF národní bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 2 326 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“) (8). Řecké orgány oznámily toto opatření Komisi dne 27. prosince 2012. Komise tato opatření zaevidovala jako věc SA.36007 (13/NN).

(14) V červnu 2013 národní banka oznámila, že úspěšně dokončila svoji emisi práv v hodnotě 1 079 milionů EUR (9), a fond HFSF částečně přeměnil první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál („jarní rekapitalizace v roce 2013“, která zahrnuje jak emisi práv v hodnotě 1 079 milionů EUR, tak přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace). Celková částka jarní rekapitalizace v roce 2013 činila 9 756 milionů EUR, přičemž 8 677 milionů z této částky vložil do rekapitalizace fond HFSF („účast fondu HFSF na jarní rekapitalizaci v roce 2013“).

(15) Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.

(16) Dne 25. června 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace národní banky („plán restrukturalizace“). Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají národní bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky. Komise zaevidovala oznámení pod číslem SA.34824 (2012/C).

(17) Komise se se zástupci řeckých orgánů a národní banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.

(18) Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v angličtině.

1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ

1.2.1. Postup týkající se banky First Business Bank S.A.

(19) V červenci 2009 Řecko v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (10), rekapitalizovalo banku First Business Bank S.A. („banka FB“), a to částkou 50 milionů EUR.

(20) Na jaře roku 2013 se Řecká banka rozhodla, že přistoupí k řešení krizové situace banky FB prostřednictvím postupu spočívajícím v nákupu a začlenění (11).

(21) Dne 1. května 2013 Řecká banka vyzvala čtyři největší řecké banky, aby jí předložily nezávazné nabídky ohledně portfolia aktiv a závazků banky FB. Řecká banka v dopise uchazečům uvedla, že fond HFSF kromě toho, že pokryje mezeru ve financování, pokryje také kapitálové potřeby nabyvatele, které souvisejí s aktivy převedenými z banky FB.

(22) Dne 8. května 2013 národní banka a další banka předložily předběžné nabídky.

(23) Dne 10. května 2013 národní banka svoji nabídku pozměnila.

(24) V tentýž den Řecká banka zahájila řešení krizové situace banky FB a převedla na národní banku vybraná aktiva a závazky.

(25) Dne 11. května 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o řešení krizové situace banky FB. Komise tyto informace a následná podání řeckých orgánů zaevidovala jako věc SA.36658 (2014/NN).

(26) Dne 28. června 2013 fond HFSF vyplatil dvě třetiny částky, která odpovídala původně odhadnuté mezeře ve financování.

(27) Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi financování mezery ve financování celkovou částkou ve výši přibližně 524 milionů EUR, která byla stanovena podle odhadu provedeného v době řešení krizové situace na základě údajů, jež byly k dispozici k 31. březnu 2013.

(28) Dne 7. listopadu 2013 Řecká banka dokončila výpočet výše celkové mezery ve financování, která činila 457 milionů EUR (12).

(29) Dne 13. listopadu 2013 fond HFSF vyplatil bance zbývající částku mezery ve financování.

(30) Dne 25. června 2014 řecké orgány oznámily Komisi, že národní banka nehodlá požádat fond HFSF, aby do ní vložil částku odpovídající kapitálovým potřebám, které vznikly v důsledku získání aktiv banky FB.

1.2.2. Postup týkající se banky Probank S.A.

(31) Dne 10. května 2013 Řecká banka jmenovala komisaře v bance Probank S.A. („banka Probank“).

(32) V červenci roku 2013 se Řecká banka rozhodla, že přistoupí k řešení krizové situace banky Probank prostřednictvím postupu spočívajícím v nákupu a začlenění.

(33) Dne 22. července 2013 Řecká banka vyzvala čtyři největší řecké banky, aby jí předložily nabídky ohledně portfolia aktiv a závazků banky Probank. Řecká banka v dopise potenciálním uchazečům uvedla, že fond HFSF kromě toho, že pokryje mezeru ve financování, pokryje také kapitálové potřeby nabyvatele, které souvisejí s aktivy převedenými z banky Probank.

(34) Dne 24. července 2013 předložila jedna z bank návrh nabídky a 25. července 2014 předložila závaznou nabídku národní banka.

(35) 26. července 2013 Řecká banka zahájila řešení krizové situace banky Probank a převedla na národní banku vybraná aktiva a závazky.

(36) Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi financování mezery ve financování celkovou částkou ve výši přibližně 238 milionů EUR, která byla stanovena podle odhadu Řecké banky na základě údajů, jež byly k dispozici k 31. březnu 2013. Komise toto oznámení a následné informace od řeckých orgánů zaevidovala jako věc SA.37156 (2014/NN).

(37) Dne 9. srpna 2013 fond HFSF vyplatil dvě třetiny částky, která odpovídala původně odhadnuté mezeře ve financování.

(38) Dne 30. prosince 2013 Řecká banka dokončila výpočet výše celkové mezery ve financování, která činila 563 milionů EUR.

(39) Dne 31. prosince 2013 fond HFSF vyplatil národní bance zbývající částku mezery ve financování.

(40) Ve stejný den Řecká banka poskytla Komisi další informace o překlenutí mezery ve financování.

(41) Dne 25. června 2014 řecké orgány oznámily Komisi, že národní banka nehodlá požádat fond HFSF, aby do ní vložil částku odpovídající kapitálovým potřebám, které vznikly v důsledku získání aktiv banky Probank.

2. POPIS

2.1. NÁRODNÍ BANKA A JEJÍ OBTÍŽE

2.1.1. Obecný kontext řeckého bankovnictví

(42) Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (13). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou velkých ztrát z úvěrů. Tabulka 1 Reálný růst HDP v Řecku, 2008–2013 Řecko 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Reálný růst HDP v % – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Zdroj: Eurostat, dostupné online na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(43) Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (14). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (15). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Tabulka 2 Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR) Banky Nominální částka ŘSDL (1) Nominální částka státních úvěrů (2) Celková nominální částka (3) = (1) + (2) Ztráta z ŘSDL u PSI (4) Ztráta ze státních úvěrů u PSI (5) Celková hrubá ztráta u PSI (6) = (4) + (5) Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (16) (prosinec 2011) (%) Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (prosinec 2011) (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Probank 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 FB Bank 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Zdroj: Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.

(44) Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (18). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012. Tabulka 3 Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR) Banky Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011) (1) Celková hrubá ztráta u PSI (prosinec 2011) (2) Rezervy týkající se PSI (červen 2011) (3) Prognózy hrubé kumulativní ztráty pro určení úvěrového rizika (4) Rezervy pro ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5) Interní tvorba kapitálu (6) Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014) (7) Kapitálové potřeby (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Probank 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 FB Bank 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Zdroj: Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.

(45) Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (19). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (20). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.

(46) Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (21), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL se státní zárukou poskytované Řeckou bankou.

(47) Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL, které obdrželi investoři, v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože převážná část účetní ztráty (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtované u těchto nových dluhopisů ŘSDL v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (23).

(48) V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci.

(49) Na jaře 2013 byly překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněny na rekapitalizace trvalé v kmenových akciích, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % akcií. U bank, jimž se podařilo získat předem stanovenou částku soukromého kapitálu, obdržel HFSF akcie bez hlasovacích práv, a soukromým investorům, kteří do bank vložili nové prostředky společně s HFSF, byly poskytnuty opční listy k akciím získaným fondem HFSF.

(50) V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního scénáře a scénáře nepříznivého. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.

(51) Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které vyhotovila poradenská společnost, provedla Řecká banka na podzim 2013 nový zátěžový test („zátěžový test z roku 2013“), aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci scénáře základního, tak scénáře nepříznivého. Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.

(52) Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (24) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013. Tabulka 4 Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR) Banky Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1) Rezervy pro ztráty z úvěrů (červen 2013) (2) PZÚ pro řecké riziko (3) PZÚ pro zahraniční riziko (25) (4) Interní tvorba kapitálu (5) Zátěžový test – poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6) Kapitálové potřeby (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Zdroj: Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.

(53) Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.

(54) V období od konce března 2013 do počátku května 2014 čtyři banky provedly navýšení kapitálu.

2.1.2. Příjemce

(55) Národní banka poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku, Turecku a dalších zemích střední, východní a jihovýchodní Evropy (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Národní banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. K 30. září 2012 národní banka zaměstnávala celkem 37 831 lidí (28), z nichž přibližně jedna třetina byla zaměstnána v Řecku, jedna třetina v Turecku a zbývající třetina v dalších zemích, převážně v jihovýchodní Evropě.

(56) Národní banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 14 749 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 11 735 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, národní banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.

(57) Klíčové údaje národní banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje podle výročních finančních závěrek) jsou uvedeny v tabulce 5. Tabulka 5 Klíčové údaje Řecké národní banky, 2010, 2011, 2012 a 2013 (30) Zisk a ztráta (v milionech EUR) 2010 2011 2012 2013 Čisté úrokové výnosy 4 148 3 843 3 365 3 157 Celkové provozní výnosy 4 639 4 372 3 527 3 771 Celkové provozní náklady – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Zisk před tvorbou rezerv a opravných položek 2 127 1 833 1 205 1 224 Ztráty ze snížení hodnoty na pokrytí úvěrového rizika – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 Ztráty ze snížení hodnoty u dluhopisů ŘSDL a úvěrů způsobilých pro PSI 0 – 11 783 –187 0 Čistý zisk/ztráta 440 – 12 325 – 2 131 807 Výběrové objemové údaje (v milionech EUR) 31. prosince 2010 31. prosince 2011 31. prosince 2012 31. prosince 2013 Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům 77 262 71 496 69 135 67 250 Vklady 68 039 59 544 58 722 62 876 Celková aktiva 120 745 106 870 104 798 110 930 Celkový vlastní kapitál (31) 10 905 – 253 – 2 042 7 874

(58) Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka v roce 2011 zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (11 735 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice národní banky byla zasažena odlivem vkladů, ale její čistý poměr úvěrů k vkladům zůstal ve srovnání s jinými řeckými bankami poměrně nízký (k 31. prosinci 2012 činil 118 % (33)).

(59) V návaznosti na zátěžový test z roku 2013, podle nějž byly kapitálové potřeby banky odhadnuty na 2 183 milionů EUR v rámci základního scénáře, se banka snažila získat na trhu kapitál v hodnotě 2,5 miliardy EUR.

(60) Dne 6. května 2014 národní banka oznámila, že zahájila tvorbu portfolia (book building) (34) v hodnotě 2,5 miliardy EUR (35).

(61) Dne 9. května 2014 národní banka oznámila emisi a umístění 1 136,4 milionu nových kmenových akcií v ceně 2,20 EUR za akcii s celkovými hrubými výnosy ve výši 2,5 miliardy EUR (36). Navýšení základního kapitálu bylo provedeno zrušením předkupních práv stávajících akcionářů, jak o tom rozhodla valná hromada akcionářů na zasedání konaném v Aténách dne 10. května 2014 (37). Fond HFSF schválil navýšení základního kapitálu na základě dvou zpráv o ocenění, která provedli podle zákona č. 3864 nezávislí odborníci (38).

2.2. ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ NÁRODNÍ BANKOU

2.2.1. Získání vybraných závazků tří bank Cooperative

(62) Dne 18. března 2012 Řecká banka konstatovala, že tři banky Cooperative nesplňují požadavky na kapitálovou přiměřenost, a dospěla k závěru, že nedokáží navýšit svůj kapitál. Proto se Řecká banka rozhodla, že jim odebere licence a zahájí jejich likvidaci.

(63) Řecká banka zastávala názor, že má-li být zachována důvěra vkladatelů, která začala sílit díky úspěšným závěrům PSI a Druhého programu hospodářské korekce, je velice důležité přijmout opatření k řešení problémů bank, a zejména vydražit vklady v kontextu rámce pro řešení problémů bank (čl. 63 odst. D zákona č. 3601/2007) a financovat příslušnou mezeru ve financování, jelikož navzdory nedávnému zvratu v tržních náladách jsou tyto nálady stále křehké. Řecká banka odhadla, že k 19. březnu 2012 činila celková částka vkladů klientů (na základě neověřených údajů z 30. září 2013) ve zmíněných třech bankách Cooperative přibližně 325 milionů EUR.

(64) Řecká banka provedla postup nákupu a začlenění, jehož prostřednictvím měly být na nabyvatele převedeny všechny vklady včetně mezibankovních vkladů a pohledávek a závazků vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice („fond HDIGF“), avšak nikoli úvěry. Dne 20. března 2012 Řecká banka vyzvala tehdejších pět největších řeckých úvěrových institucí, aby předložily nabídky. Závazné nabídky předložila národní banka a tři další banky. Nabídka národní banky byla vzhledem k částce a době nutné k uzavření převodu upřednostněna. Národní banka nabídla, že zaplatí částku rovnající se […] (39) % převedených vkladů, a podle jejích odhadů by mohl být převod dokončen během jednoho pracovního dne.

2.2.1.1. Banka Cooperative ve městě Lesvos-Limnos („banka Lesvos-Limnos“)

(65) Dne 23. března 2012 Řecká banka rozhodla, že vklady, pohledávky a závazky banky Lesvos-Limnos vůči fondu HDIGB budou převedeny na národní banku (40). Podle Řecké banky (41) činila reálná hodnota převedených závazků […] milionů EUR, žádná aktiva převedena nebyla. Částka byla vypočtena (42) na […] milionů EUR, což odpovídá […] % převedených vkladů. Mezeru ve financování pokryl v souladu s čl. 63 odst. D bodem 13 zákona č. 3601/2007 fond HFSF. Dne 10. dubna 2012 vyplatil fond HFSF dvě třetiny částky odpovídající celkové mezeře ve financování, a to v obligacích vydaných EFSF, a rovněž se zavázal, že zbývající částku vyplatí poté, co bude s konečnou platností určen rozsah mezery ve financování. Dne 22. června 2012 Řecká banka stanovila, že konečná mezera ve financování banky Lesvos-Limnos činí 56,6 milionu EUR. Fond HFSF pokryl neuhrazenou část mezery ve financování dne 20. července 2012.

(66) V době, kdy byla řešena její krizová situace, zaměstnávala banka Lesvos-Limnos 37 lidí a měla 3 pobočky. Národní banka nepřevzala žádnou z poboček banky Lesvos-Limnos a její zaměstnanci byli propuštěni.

2.2.1.2. Banka Cooperative ve městě Achaia („banka Achaia“)

(67) Dne 23. března 2012 Řecká banka rozhodla, že vklady, pohledávky a závazky banky Achaia vůči fondu HDIGB budou převedeny na národní banku (43). Podle Řecké banky (44) činila reálná hodnota převedených závazků […] milionů EUR, žádná aktiva převedena nebyla. Částka byla vypočtena (45) na […] milionů EUR, což odpovídá […] % kapitálu převedených vkladů. Mezeru ve financování pokryl v souladu s čl. 63 odst. D bodu 13 zákona č. 3601/2007 fond HFSF. Dne 10. dubna 2012 vyplatil fond HFSF dvě třetiny částky odpovídající celkové mezeře ve financování, a to v obligacích vydaných EFSF, a rovněž se zavázal, že zbývající částku vyplatí poté, co bude s konečnou platností určen rozsah mezery ve financování. Dne 22. června 2012 Řecká banka stanovila, že konečná mezera ve financování banky Achaia činí 212,9 milionu EUR. Fond HFSF pokryl neuhrazenou část mezery ve financování dne 20. července 2012.

(68) V době, kdy byla řešena její krizová situace, zaměstnávala banka Achaia 103 lidí a měla 13 poboček. Banka nepřevzala žádnou z poboček banky Achaia a její zaměstnanci byli propuštěni.

2.2.1.3. Banka Cooperative ve městě Lamia („banka Lamia“)

(69) Dne 23. března 2012 Řecká banka rozhodla, že vklady, pohledávky a závazky banky Lamia vůči fondu HDIGB budou převedeny na národní banku (46). Podle Řecké banky činila reálná hodnota převedených závazků […] milionů EUR, žádná aktiva převedena nebyla. Částka byla vypočtena (47) na […] milionů EUR, což odpovídá […] % kapitálu převedených vkladů. Mezeru ve financování pokryl v souladu s čl. 63 odst. D bodu 13 zákona č. 3601/2007 fond HFSF. Dne 10. dubna 2012 vyplatil fond HFSF dvě třetiny částky odpovídající celkové mezeře ve financování, a to v obligacích vydaných EFSF, a rovněž se zavázal, že zbývající částku vyplatí poté, co bude s konečnou platností určen rozsah mezery ve financování. Dne 22. června 2012 Řecká banka stanovila, že konečná mezera ve financování banky Lamia činí 56,3 milionu EUR. Fond HFSF pokryl neuhrazenou část mezery ve financování dne 20. července 2012.

(70) V době, kdy byla řešena její krizová situace, zaměstnávala banka Lamia 47 lidí a měla 5 poboček. Banka nepřevzala žádnou z poboček banky Lamia a její zaměstnanci byli propuštěni.

(71) Částka mezer ve financování tří bank Cooperative jsou uvedeny v tabulce 6. Tabulka 6 Konečné mezery ve financování tří bank Cooperative Konečná mezera ve financování (v milionech EUR) banka Lesvos-Limnos 56,6 banka Achaia 212,9 banka Lamia 56,3 Celkem 325,8 Zdroje: Rozhodnutí 3/1, 3/2, 3/3 výboru pro opatření k řešení problémů bank při Řecké bance ze dne 22. června 2012.

2.2.2. Získání vybraných aktiv a závazků banky First Business Bank

(72) Banka FB byla malá banka, jejíž celková rozvaha činila v době, kdy byla řešena její krizová situace, 1,4 miliardy EUR a tržní podíl byl menší než 1 % v úvěrech a vkladech. Banka FB měla k 31. prosinci 2012 19 poboček po celém Řecku a zaměstnávala 260 zaměstnanců.

(73) V rámci režimu podpor pro řecké banky obdržela banka FB i) v červenci 2009 kapitálovou injekci od řeckého státu ve výši 50 milionů EUR, ii) v květnu 2012 řecké státní cenné papíry v hodnotě 60 milionů EUR (48), a ii) v březnu 2011 státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 50 milionů EUR.

(74) Banka FB se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL s nominální hodnotou 70 milionů EUR. Jak je znázorněno v tabulce 2, její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 49 milionů EUR před zdaněním. Jak je znázorněno v tabulce 3, kapitálové potřeby banky FB byly při zátěžovém testu v roce 2012 odhadnuty na 168 milionů EUR.

Získání banky First Business Bank

(75) Dne 8. listopadu 2012 požádala Řecká banka banku FB, aby do 30. dubna 2013 dokončila navýšení kapitálu, a obnovila tak svůj poměr kmenového kapitálu Tier 1.

(76) Jelikož banka FB do 30. dubna 2013 nedokázala požadovaný kapitál získat, Řecká banka rozhodla, že bance FB odebere licenci a zahájí její likvidaci.

(77) Řecká banka zastávala názor, že má-li být udržena důvěra vkladatelů v řecký bankovní systém, a tím zachována finanční stabilita, je velice důležité přijmout opatření k řešení problémů banky prostřednictvím postupu nákupu a začlenění, a zejména financovat příslušnou mezeru ve financování a zajistit související krytí kapitálových potřeb, které jsou spjaty s převedenými aktivy. Řecká banka odhadla, že k 31. prosinci 2012 činila celková částka vkladů klientů v bance FB přibližně 1 278 milionů EUR, přičemž pouze za 830 milionů EUR z této částky poskytl záruku fond HDIGF. Pokud by tedy bývala byla zahájena likvidace banky FB, aniž by byla uplatněna opatření k řešení jejích problémů, vklady v hodnotě přibližně 448 milionů EUR by nebyly kryty.

(78) Z těchto důvodů týkajících se finanční stability Řecká banka přistoupila k dražbě vybraných aktiv a závazků banky FB včetně vkladů. Avšak získáním aktiv banky FB mohly nabyvateli vzniknout další kapitálové potřeby, a proto žádná banka vybraná aktiva a závazky nepřijala. Řecká banka v dopise fondu HFSF ze dne 8. května 2013 uvedla, že považuje za vhodné, aby tyto kapitálové potřeby v rámci nákladů na řešení problémů dané banky pokryl fond HFSF. Ve své konečné závazné nabídce ze dne 10. května 2013 národní banka žádala, aby byly kapitálové potřeby, jež vznikly v důsledku získání aktiv převedených z banky FB, pokryty fondem HFSF. Řecká banka odhadla, že v době řešení problémů banky činila výše částky těchto kapitálových potřeb přibližně 100 milionů EUR (49).

(79) Nezávazné nabídky předložila dne 8. května 2013 pouze národní banka a jedna další banka. Nabídky obou bank vycházely z předpokladu, že fond HFSF pokryje jak mezeru ve financování, tak kapitálové potřeby související s převedenými aktivy. Dne 10. května 2013 předložila národní banka konečnou nabídku. Řecká banka se rozhodla převést aktiva a závazky banky FB na národní banku, protože její nabídka byla upřednostněna.

(80) Na národní banku byly převedeny zákaznické úvěry (jiné než ty, které jsou trvale nesplácené) a většina peněžních zůstatků, jakož i nehmotná aktiva a goodwill, vlastnická práva, smlouvy související s nájmem či nákupem majetku, mezibankovní závazky a zákaznické vklady.

(81) Podle počátečního posouzení, které provedla Řecká banka v době řešení problémů banky FB (50), byla hodnota závazků převedených z banky FB na národní banku odhadnuta na 1 402 milionů EUR a hodnota převedených aktiv činila podle odhadů 878 milionů EUR a rozdíl mezi těmito závazky a aktivy představoval mezeru ve financování ve výši 524 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl v souladu s čl. 63 odst. D bodu 13 zákona č. 3601/2007 fond HFSF, jenž dne 28. června 2013 vyplatil dvě třetiny částky odpovídající odhadované mezeře ve financování, vyplatil tedy 349,6 milionu EUR. Poté, co Řecká banka 7. listopadu 2013 (51) dokončila výpočet mezery ve financování ve výši 457 milionů EUR, fond HFSF dne 13. listopadu 2013 (52) vyplatil národní bance zůstatek ve výši 107,4 milionu EUR.

2.2.3. Získání vybraných aktiv a závazků banky Probank

(82) Banka Probank měla k 31. březnu 2013 síť 112 poboček po celém Řecku a zaměstnávala 1 087 lidí (53).

(83) Rozvaha banky Probank činila k 30. červnu 2013 přibližně 3,2 miliardy EUR (54). Banka Probank měla k 31. březnu 2013 tržní podíl ve výši 1,1 % v úvěrech a tržní podíl ve výši 1,7 % ve vkladech.

(84) Banka Probank se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL s nominální hodnotou 415 milionů EUR. Jak je znázorněno v tabulce 2, její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 295 milionů EUR před zdaněním. Jak je znázorněno v tabulce 3, kapitálové potřeby banky Probank byly při zátěžovém testu v roce 2012 odhadnuty na 282 milionů EUR.

Získání banky Probank

(85) Dne 26. října 2012 požádala Řecká banka banku Probank, aby navýšila svůj kapitál o 282 milionů EUR.

(86) Jelikož banka Probank svůj kapitál nenavýšila, Řecká banka v červenci 2013 rozhodla, že bance Probank odebere licenci a zahájí její likvidaci (55). Přesněji řečeno, vlastní prostředky banky Probank byly záporné a podle odhadů, které vycházely z konsolidovaných údajů, činily k 31. březnu 2013 přibližně – 16 milionů EUR. Banka Probank proto nesplňovala minimální kapitálové požadavky a její vlastní prostředky byly nižší než minimální základní kapitál jakékoli banky, stanovený v čl. 5 odst. 4 písm. a) zákona č. 3601/2007.

(87) Řecká banka zastávala názor, že má-li být udržena důvěra vkladatelů v řecký bankovní systém, a tím zachována finanční stabilita, je velice důležité přijmout opatření k řešení problémů banky. Řecká banka odhadla, že k 31. březnu 2013 činila celková částka vkladů klientů v bance Probank přibližně 3 123 milionů EUR, přičemž pouze za 1 998 milionů EUR z této částky poskytl záruku fond HDIGF. Pokud by tedy bývala byla zahájena likvidace banky Probank, aniž by byla uplatněna opatření k řešení jejích problémů, vklady v hodnotě přibližně 1 125 milionů EUR by nebyly kryty.

(88) Z těchto důvodů týkajících se finanční stability Řecká banka přistoupila k dražbě vybraných aktiv a závazků banky Probank včetně vkladů. Avšak získáním aktiv banky Probank mohly nabyvateli vzniknout další kapitálové potřeby, a proto žádná banka vybraná aktiva a závazky nepřijala. Ve své konečné závazné nabídce ze dne 25. července 2013 proto národní banka žádala, aby byly kapitálové potřeby, jež vznikly v důsledku získání aktiv převedených z banky Probank, pokryty fondem HFSF. Fond HFSF při posuzování obdržených nabídek požadovaný závazek k pokrytí zmíněných kapitálových potřeb zohlednil. Částka těchto kapitálových potřeb činila podle odhadů [180 až 280] milionů EUR (56).

(89) Dne 24. července 2013 předložila další velká řecká banka návrh nabídky a 25. července 2013 předložila závaznou nabídku národní banka. Nabídky obou bank vycházely z předpokladu, že fond HFSF pokryje jak mezeru ve financování, tak kapitálové potřeby vytvořené převedenými aktivy. Řecká banka se rozhodla převést aktiva a závazky banky Probank na národní banku, protože její nabídka byla upřednostněna.

(90) Na banku byly převedeny zákaznické úvěry (jiné než úvěry, které jsou trvale nesplácené) a většina peněžních zůstatků, jakož i nehmotná aktiva a goodwill, vlastnická práva, smlouvy související s nájmem či nákupem majetku, mezibankovní závazky a zákaznické vklady.

(91) Podle počátečního posouzení, které provedla Řecká banka v době řešení problémů banky Probank (57), byla hodnota závazků převedených z banky Probank na národní banku odhadnuta na 3 198,9 milionu EUR, hodnota převedených aktiv činila podle odhadů 2 961,4 milionu EUR a rozdíl mezi těmito závazky a aktivy představoval mezeru ve financování ve výši 237,6 milionu EUR. Mezeru ve financování pokryl v souladu s čl. 63 odst. D bodu 13 zákona č. 3601/2007 fond HFSF, jenž dne 9. srpna 2013 vyplatil v hotovosti dvě třetiny částky odpovídající odhadované mezeře ve financování, vyplatil tedy 158,4 milionu EUR. Mezera ve financování, jejíž výpočet Řecká banka dokončila 30. prosince 2013, činila 562,7 milionu EUR (58). Dne 31. prosince 2013 fond HFSF vyplatil bance v hotovosti zůstatek ve výši 404,4 milionu EUR (59).

2.3. OPATŘENÍ PODPORY

2.3.1. Opatření podpory poskytnutá národní bance v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření L1 a A)

(92) Národní banka získala několik forem podpory v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.

2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajících se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)

(93) Národní banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajících se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (60) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 14,8 miliardy EUR. K uvedenému datu činily nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté národní bance 847 milionů EUR. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 787 milionů EUR a státní záruky ve výši 12,9 miliardy EUR.

(94) V plánu restrukturalizace národní banky, který řecké orgány dne 25. června 2014 předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů národní bance v rámci režimu podpor pro řecké banky během celého období restrukturalizace.

2.3.1.2. Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

(95) V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela národní banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření kapitálový vklad ve výši 350 milionů EUR (2009) a 1 000 milionů EUR (2011), tedy celkem 1 350 milionů EUR (opatření A), tento vklad se rovnal přibližně 2 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv.

(96) Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po konci počátečního pětiletého období preferenční akcie nebyly uhrazeny a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).

2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity (NPL) se státní zárukou (opatření L2)

(97) Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů („bb“) vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování Evropskou centrální bankou.

(98) Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (61). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.

(99) K 31. lednu 2012 byla národní bance poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 8,6 miliardy EUR (62) a k 31. prosinci 2012 byla bance poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 30,9 miliardy EUR (63).

2.3.3. Opatření podpory poskytnutá národní bance prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2 a B3)

(100) Od roku 2012 poskytl fond HFSF národní bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory. Tabulka 7 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF 1. překlenovací rekapitalizace – květen 2012 (v milionech EUR) 2. překlenovací rekapitalizace – prosinec 2012 (v milionech EUR) Jarní rekapitalizace 2013 – květen 2013 (v milionech EUR) Opatření B1 B2 B3 Částka (v milionech EUR) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

(101) 14. až 33. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (64) (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.

(102) Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF národní bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu národní banky částkou ve výši až 6,9 miliardy EUR.

(103) V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2012 převedl na národní banku dluhopisy nástroje EFSF v hodnotě 7,4 miliardy EUR. Komise již v 50. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že národní banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se nevztahovalo na veškeré kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012. Národní banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.

(104) Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že národní banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF národní bance (65).

2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

(105) Na podzim roku 2012 zanesla národní banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.

(106) Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 2 326 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na národní banku.

(107) Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) znamenala, že fond HFSF již dne 21. prosince 2012 pokryl celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (9,76 miliardy EUR (66)).

2.3.3.3. Účast fondu HFSF na jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B3)

(108) Dne 22. května 2013 správní rada národní banky oznámila emisi 2 274,1 milionu nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR v ceně 4,29 EUR za akcii (67).

(109) Dne 21. června 2013 (68) národní banka oznámila plnou platbu celkového navýšení akcií v celkové částce 9 756 milionů EUR včetně částek prémií. Celková soukromá účast na navýšení základního kapitálu národní banky činila 1 079 milionů EUR (69). Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 8 677 milionů EUR (opatření B3).

(110) Tato částka se rovná součtu opatření B1 a B2 po odečtení částky soukromé účasti. Navýšením základního kapitálu banky byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) částečně přeměněny na rekapitalizaci trvalou.

(111) Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií a snížení základního kapitálu národní banky, o nichž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 29. dubna 2012 (70), byla cena nových akcií stanovena na 4,29 EUR za akcii.

(112) Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal většinovým akcionářem národní banky s podílem ve výši 84,39 % (71). Fond HFSF vydal 245 779,6 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list za každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (72). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 8,23 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum první realizace je 26. prosince 2013 a poté jsou opční listy realizovatelné každých šest měsíců až do 26. prosince 2017. Realizační cena se rovná upisovací ceně 4,29 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za rok jedna, 5 % za rok dvě, 6 % za rok tři, 7 % za rok čtyři a poté 8 % ročního průměru za posledních šest měsíců) (73).

(113) Zákon o HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že v případě emise práv lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Navíc musí k úpravě dojít následně a pouze v rozmezí částky zisků plynoucích z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Není stanovena žádná úprava v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv.

2.3.4. Opatření podpory pro získané podniky

2.3.4.1. Státní podpora pro tři banky Cooperative

(114) Jak již bylo zmíněno v oddíle 2.2.1, fond HFSF pokryl mezeru ve financování banky Lesvos-Limnos ve výši 56,6 milionu EUR, mezeru ve financování banky Achaia ve výši 212,9 milionu EUR a mezeru ve financování banky Lamia ve výši 56,3 milionu EUR. Celková částka odpovídající mezerám ve financování tudíž činila 325,8 milionu EUR.

2.3.4.2. Opatření podpory pro banku FB

(115) Od roku 2009 využila banka FB několik opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory. Tabulka 8 Přehled opatření podpory pro banku FB Příjemce podpory Opatření Popis Subjekt, který podporu poskytl Datum Částka státní podpory (v milionech EUR) Činnosti banky FB FB1 Preferenční akcie poskytnuté v rámci režimu podpor pro řecké banky stát červenec 2009 50 FB2 Půjčování řeckých státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky stát od ledna 2009 60 FB3 Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci režimu podpor pro řecké banky stát březen 2011 50 FB4 Financování mezery ve financování za aktiva převedená z banky FB na národní banku HFSF 10.5.2013 (datum řešení krizové situace banky) 456,97 FB5 Závazek pokrýt kapitálové potřeby související s aktivy převedenými z banky FB na národní banku HFSF 10.5.2013 (datum řešení krizové situace banky) 100 Celková částka FB4 a FB5 556,97

2.3.4.2.1 Státní rekapitalizace banky FB (opatření FB1)

(116) V červenci 2009 Řecko vložilo do banky FB 50 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 3 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.

2.3.4.2.2 Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky FB (opatření FB2 a FB3)

(117) Banka FB rovněž využila podporu v oblasti likvidity v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V lednu 2009 banka FB obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 60 milionů EUR, jejichž splatnost uplynula v prosinci 2011 (opatření FB2). V květnu 2012 obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 60 milionů EUR, jejichž splatnost měla uplynout v dubnu 2015, tyto cenné papíry byly však 23. května 2013 zrušeny (opatření FB3) (74). V březnu 2011 banka FB rovněž obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 50 milionů EUR

2.3.4.2.3 Opatření týkající se řešení krizové situace banky FB (opatření FB4 a FB5)

i) Pokrytí mezery ve financování u aktiv ve výši 456,97 milionu převedených z banky FB na národní banku EUR (opatření FB4)

(118) Fond HFSF pokryl mezeru ve financování (75) u aktiv převedených z banky FB na národní banku. V souladu s rozhodnutími Řecké banky ze dne 10. května a 7. listopadu 2013 fond HFSF vyplatil ve dvou splátkách ve dnech 26. července a 13. listopadu 2013 celkovou částku 456,97 milionu EUR (76).

ii) Závazek fondu HFSF pokrýt kapitálové potřeby související s převedenými aktivy (opatření FB5)

(119) V rámci postupu řešení krizové situace banky se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby vzniklé v důsledku získání aktiv převedených z banky FB. Fond HFSF proto bude muset do národní banky vložit částku kapitálu, která se bude rovnat 9 % převedených rizikově vážených aktiv. V době řešení krizové situace banky činily kapitálové potřeby související s převedenými aktivy podle odhadů přibližně 100 milionů EUR.

(120) Jak již bylo zmíněno v 30. bodě odůvodnění, fond HFSF nevloží do národní banky žádný další kapitál, jelikož banka se ve svém plánu restrukturalizace zříká práva požádat HFSF, aby pokryl případné kapitálové potřeby související s převedenými aktivy.

2.3.4.3. Opatření podpory ve prospěch banky Probank

(121) Bance Probank nebylo poskytnuto žádné opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky. Tabulka 9 uvádí přehled jiných opatření podpory, která byla bance Probank poskytnuta. Tabulka 9 Přehled opatření podpory pro banku Probank Příjemce podpory Opatření Popis Subjekt, který podporu poskytl Datum Částka státní podpory (v milionech EUR) Činnosti banky Probank PB1 Financování mezery ve financování u aktiv převedených z banky Probank na národní banku HFSF 26.7.2013 (datum řešení krizové situace banky) 562,73 PB2 Závazek pokrýt kapitálové potřeby související s aktivy převedenými z banky Probank na národní banku HFSF 26.7.2013 (datum řešení krizové situace banky) [180 až 280] Celková částka PB1 a PB2 [742,73 až 842,73]

2.3.4.3.1. Pokrytí mezery ve financování u aktiv převedených z banky Probank na národní banku ve výši 562,73 milionů EUR (opatření PB1)

(122) Fond HFSF financoval mezeru ve financování u aktiv převedených z banky Probank na národní banku. V souladu s rozhodnutími Řecké banky ze dne 26. července a 30. prosince 2013 fond HFSF vyplatil ve dvou splátkách ve dnech 9. srpna a 31. prosince 2013 celkovou částku 562,73 milionu EUR.

2.3.4.3.2. Závazek fondu HFSF pokrýt kapitálové potřeby související s převedenými aktivy (opatření PB2)

(123) V rámci postupu řešení krizové situace banky se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby kupujícího vzniklé v důsledku získání aktiv banky Probank. Fond HFSF proto bude muset do národní banky vložit částku kapitálu, která se bude rovnat 9 % převedených rizikově vážených aktiv. V době řešení krizové situace banky činily kapitálové potřeby související s převedenými aktivy podle odhadů přibližně [180 až 280] milionů EUR.

(124) Jak již bylo zmíněno v 41. bodě odůvodnění, fond HFSF nevloží do národní banky žádný další kapitál, jelikož národní banka se ve svém plánu restrukturalizace zříká práva požádat HFSF, aby pokryl případné kapitálové potřeby související s převedenými aktivy.

2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE

(125) Dne 25. června 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace národní banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank FB, Probank a tří bank Cooperative, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.

2.4.1. Domácí operace

(126) Prostřednictvím plánu restrukturalizace se národní banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku a v Turecku.

(127) Pokud jde o Řecko, hlavní prioritou národní banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace, tedy do 31. prosince 2018, opět silně ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.

(128) Pokud jde o provozní účinnost, národní banka zahájila rozsáhlý program racionalizace. V období od 31. prosince 2009 do 30. prosince 2012 národní banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Snížila počet svých poboček z 575 v roce 2009 (77) na 511 v roce 2012 (78) a rovněž snížila počet zaměstnanců v oblasti řeckých bankovních činností (z 12 534 v prosinci 2009 (79) na 11 230 v prosinci 2012 (80)).

(129) V období od prosince 2012 do konce roku 2017 národní banka plánuje další snížení počtu zaměstnanců v Řecku (z 13 675 na […]) (81), a to navzdory dopadu plynoucího ze získání banky FB, která zaměstnávala 260 zaměstnanců, a banky Proton, která zaměstnávala 1 087 zaměstnanců (82). Rozdíl v počtu pracovníků v oblasti řeckých bankovních činnosti k 31. prosinci 2012 (11 230) a celkovým počtem řeckých pracovníků na konci roku 2012 (13 675) je způsoben počtem pracovníků v nebankovních činnostech, např. v pojišťovnictví (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), cestovním ruchu (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) nebo obchodu s nemovitostmi (NBG Pangaea Reic).

(130) V období od prosince 2012 do konce roku 2017 bude banka provádět racionalizaci své domácí sítě. Sníží počet poboček o […], tedy z 511 na […]. Připomíná se, že v roce 2013 banka získala síť banky FB s 19 pobočkami a síť banky Probank se 112 pobočkami.

(131) Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na řecké činnosti o […] % z 1 301 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (83). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi do konce období restrukturalizace pod […] %.

(132) Plán restrukturalizace také popisuje, jak národní banka sníží své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Národní banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) se podle očekávání v Řecku zmenší. Obdobně během období restrukturalizace klesne závislost banky na pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování z Eurosystému.

(133) Plán restrukturalizace předpokládá, že národní banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku dále klesne a její kapitálová přiměřenost se zlepší (z poměru kmenového kapitálu Tier 1, který k 31. prosinci 2013 činil 8,4 % na úrovni skupiny).

(134) Další prioritou národní banky je řízení úvěrů v selhání. Národní banka posílí své úvěrové procesy týkající se jak vzniku úvěrů (lepší zajištění, snížené limity) a řízení úvěrů v selhání. Podíl úvěrů v selhání […] a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (84). Náklady na riziko (ztráty ze znehodnocení úvěrů) klesnou z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] miliard EUR v roce 2018 (85).

(135) Zvýšení provozní účinnosti, zvýšení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko národní bance umožní, aby zvýšila svoji ziskovost. Národní banka předpokládá, že její zisky v Řecku dosáhnou v roce 2014 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR. Návratnost vlastního kapitálu dosáhne u řeckých činností v roce 2017 […] % (86), což je vzhledem k rizikovému profilu národní banky k tomuto datu dostačující (87).

2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti (kromě Turecka)

(136) Národní banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se od roku 2009 (88) snížil o 170.

(137) Národní banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka zejména prodá své zahraniční dceřiné společnosti v […] a odprodá své pobočky v […]. Tyto odprodeje představovaly […] % aktiv národní banky mimo Řecko a Turecko, tedy […] milionů EUR z částky 12,101 milionů EUR na konci roku 2012.

(138) Pobočky v […] a […], jakož i dceřiná společnost v […] budou […].

(139) V důsledku těchto odprodejů bude na konci období restrukturalizace ukončeno financování ze strany mateřských podniků.

2.4.3. Turecko

(140) Národní banka hodlá snížit svůj podíl v bance Finansbank na 60 % […].

(141) […] poskytne bance Finansbank […] a posílí závazek národní banky poskytnout bance Finansbank v období restrukturalizace […].

(142) Banka předpokládá, že banka Finansbank v období restrukturalizace výrazně poroste. Rovněž provede plán kontroly nákladů. V roce 2014 hodlá banka Finansbank […] a […]. V nadcházejících letech povede […] ke snížení poměru nákladů a příjmů z […] na […] na konci období restrukturalizace (89).

(143) Plán restrukturalizace předpokládá, že rizika podstupovaná bankou Finansbank budou předmětem důkladné kontroly. Očekává se, že zhoršení dosáhnou od roku 2014 do roku 2018 úrovně, která nepřesáhne […] % zákaznických úvěrů, a návratnost aktiv podle očekávání dosáhne v roce 2018 […] %. Návratnost vlastního kapitálu banky Finansbank zůstane po celé období vysoká.

(144) Národní banka prodala v roce 2012 své činnosti v pojišťovnictví v Turecku (životní a neživotní pojištění), a získala tak kapitál v hodnotě […] milionů EUR (90).

2.4.4. Nebankovní činnosti: prodej činností v oblasti realit […]

(145) Národní banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Pangea pod 35 %, což mělo příznivý dopad na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (91). Banka rovněž hodlá do […] prodat […] a má také v úmyslu do […] prodat svoji dceřinou společnost se soukromým kapitálem.

2.4.5. Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů

(146) Národní bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit státní podporu, kterou potřebovala.

(147) Nejprve národní banka v roce 2009 získala soukromý kapitál, a to emisí práv v hodnotě 1 247 milionů EUR. V roce 2010 znovu získala na trhu soukromý kapitál v hodnotě 1 815 milionů EUR (92). Jak je zmíněno ve 109. bodě odůvodnění, národní bance se také podařilo získat kapitál v hodnotě 1 079 milionů EUR od soukromých investorů prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013. Akcionáři včetně těch, kteří se podíleli na navýšení kapitálu v letech 2009 a 2010, byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni: fond HFSF obdržel 84,4 % akcií národní banky a noví investoři obdrželi 10,5 % akcií, a původním akcionářům tak zůstal pouze podíl ve výši 5,1 %. Držitelům kmenových akcií nebyly od roku 2007 vyplaceny žádné dividendy, stejně jako nebyly dividendy od roku 2009 vyplaceny držitelům preferenčních akcií ze Spojených států (93).

(148) V květnu 2014 získala národní banka na trhu kapitál v hodnotě 2,5 miliardy EUR. Národní banka hodlá […].

(149) Pokud jde o příspěvek držitelů hybridního a podřízeného dluhu, dne 3. ledna 2012 národní banka nabídla, že zpětně odkoupí preferované cenné papíry za ceny v rozmezí od 45 % do 70 % nominální hodnoty těchto cenných papírů. Při této příležitosti národní banka rovněž zpětně odkoupila kryté dluhopisy. U každého z těchto zpětných odkupů byla cena určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na 44 % a celkové navýšení kapitálu dosáhlo přibližně 302 milionů EUR (94).

(150) Později, v letech 2012 a 2013, národní banka zahájila řízení dodatečných závazků u cenných papírů vydaných investorům, včetně krytých dluhopisů, hybridních nástrojů, nástrojů Tier 2 a preferenčních akcií vydaných ve Spojených státech. Těmito zpětnými odkupy byl vytvořen dodatečný kapitál ve výši […] milionů EUR. Celkově národní banka uvádí, že celková částka kapitálu, jenž byl vytvořen řízením závazků v posledních letech, činí přibližně […] milionů EUR (95). V důsledku zmíněných zpětných odkupů klesla nesplacená částka podřízeného a hybridního dluhu k 31. prosinci 2013 na 293 milionů EUR.

2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ

(151) Dne 25. června 2014 se Řecko zavázalo, že národní banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 25. června 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.

(152) Zaprvé, Řecko se zavázalo, že národní banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (96).

(153) Řecko se rovněž zavázalo, že národní banka do 31. prosince 2017 (97) sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (98).

(154) Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti národní banky, Řecko se zavázalo, že národní banka nebude poskytovat […], a že odprodá svůj menšinový podíl v této dceřiné společnosti. Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 30. června 2018 (99) sníží počet svých zahraničních dceřiných společností.

(155) Řecko se zavázalo, že národní banka odprodá […] a svoji dceřinou společnost se soukromým kapitálem, jakož i řadu cenných papírů. Kromě toho národní banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (100).

(156) Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení národní banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, […] (101).

(157) Řecko se rovněž zavázalo, že národní banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že národní banka splní vysoké normy týkající se sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizace úvěrů (102).

(158) Řada závazků se týká operací národní banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (103).

(159) Na závěr se Řecko zavázalo, že národní banka dodrží určitá omezení ohledně chování, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy na státní podporu (104).

(160) Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.

(161) Samostatně Řecko uvedlo, že předtím, než národní banka nebo jakýkoli státní subjekt včetně fondu HFSF přistoupí ke zpětnému odkupu opčních listů, požádá pokaždé o schválení Komisi (105).

3. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ

(162) Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (106), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch národní banky (opatření B1).

(163) Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda národní banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (107). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (108), neboť národní banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení národní banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.

(164) Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 67. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je toto protiplnění dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.

(165) Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy na státní podporu, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s NBG) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat čtyři největší řecké banky (jmenovitě národní banku, banky Alpha, Eurobank a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v národní bance fyzicky přítomen.

4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

Připomínky jedné řecké banky

(166) Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou NBG. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci národní banky nevznesla žádné námitky.

(167) Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci.

5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

(168) Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.

5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ BANKY

(169) Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.

(170) Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.

(171) Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace národní banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.

(172) Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže národní banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.

5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF

(173) Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.

(174) Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení národní banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost národní banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.

(175) Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady národní banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v národní bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.

(176) Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB, MMF a Řeckem.

(177) Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 175. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.

6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ

6.1. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ŘEŠENÍ KRIZOVÉ SITUACE TŘÍ BANK COOPERATIVE

6.1.1. Existence a částka podpory

(178) Komise musí nejprve posoudit, zda státní podpora týkající se řešení krizové situace tří bank Cooperative (tím se rozumí financování mezer ve financování, díky němuž bylo možné převést vklady), představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

(179) Komise začne posouzením toho, zda byli následující potenciální příjemci, zvýhodněni či nikoli: i) banky Cooperative a potenciálně „činnosti“ převedené na národní banku; a ii) národní banka.

i) Existence podpory ve prospěch tří bank Cooperative a činností potenciálně převedených na národní banku.

(180) Pokud jde o tři banky Cooperative, Komise podotýká, že byla zahájena likvidace banky Lesvos-Limnos, banky Achaia a banky Lamia a že těmto bankám byly odebrány bankovní licence. Proto již nebudou provádět ekonomické činnosti na bankovním trhu.

(181) Státní podpora, tedy financování mezer ve financování, by představovala státní podporu ve prospěch převedených pohledávek a závazků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze v případě, že by pohledávky a závazky společně představovaly podnik. Koncepce podniku zahrnuje každý subjekt, který vykonává ekonomickou činnost, bez ohledu na právní status a způsob, jímž je tento subjekt financován. Za ekonomickou činnost je považována každá činnost, která spočívá v nabízení zboží či služeb na určitém trhu. Aby tudíž bylo možné stanovit, zda je podniku poskytnuta podpora, mělo by se posoudit, zda převod pohledávek a závazků zahrnuje také převod ekonomické činnosti.

(182) Jak již bylo zmíněno v oddíle 2.2.1, v návaznosti na řešení krizové situace tří bank Cooperative byly na národní banku převedeny pouze vklady a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři banky Cooperative zaměstnávaly celkem 187 zaměstnanců a měly celkem 21 poboček. Je třeba poznamenat, že nedošlo k žádnému automatickému převodu poboček či pracovních smluv nebo úvěrů mezi třemi bankami Cooperative a národní bankou. Skutečnost, že úvěry nejsou převedeny na národní banku, ale zůstávají ve třech bankách Cooperative, které jsou v likvidaci, fakt, že nebyly převedeny žádné pobočky, a také fakt, že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, vedou (109) k závěru, že nedošlo k převodu ekonomické činnosti. Převedené závazky (tedy vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, neboť nepředstavují podnik.

(183) Souhrnně řečeno, byla zahájena likvidace tří stávajících právních subjektů a tyto subjekty již neprovozují bankovní činnosti. Převedené závazky současně nepředstavují ekonomickou činnost.

(184) Proto je vyvozen závěr, že fond HFSF tím, že národní bance poskytl dluhopisy EFSF na pokrytí mezery ve financování u získaných aktiv a závazků tří bank Cooperative, těmto bankám neumožnil, aby nadále provozovaly ekonomické činnosti. Proto podpora ze strany fondu HFSF nepředstavuje ani podporu ve prospěch subjektů v likvidaci, ani podporu ve prospěch převedených aktiv a závazků.

ii) Existence podpory ve prospěch národní banky

(185) Pokud jde o to, zda prodej aktiv a závazků tří bank Cooperative zahrnuje státní podporu ve prospěch národní banky, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky a zejména zda i) byl proces prodeje otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda stát maximalizoval prodejní cenu dotčených aktiv a závazků (110).

(186) Jak již bylo zmíněno v 64. bodě odůvodnění, Řecká banka se obrátila na pět největších řeckých úvěrových institucí, které tehdy v Řecku působily. Skutečnost, že skupina kupujících, na něž se Řecká banka obrátila, byla omezená, nevylučuje, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož se jednalo o jediné úvěrové instituce, které pravděpodobně mohly mít o předložení nabídky zájem. Balíček k prodeji totiž obsahoval pouze vklady. Aby bylo možné u těchto vkladů využít synergie, je nezbytné provozovat činnost v dotčené zeměpisné oblasti. Banka, která není v těchto oblastech přítomná, by nemohla vkladatelům nabízet své služby, a udržela by si tudíž minimum vkladů a nabyvatel by nesl náklady na získání vkladů bez prospěchu. Řecká banka tudíž mohla v krátkém časovém rámci, který byl k dispozici k vyřešení krizové situaci tří bank Cooperative, přiměřeně předpokládat, že zájem o získání zmíněných aktiv projeví pouze úvěrové instituce, jejichž obchodní modely jim umožňují poskytovat služby těmto vkladatelům. Závazné nabídky předložila národní banka a tři jiné banky. Nabídka národní banky byla vzhledem k částce a době nutné k uzavření převodu upřednostněna. Národní banka nabídla, že zaplatí částku rovnající se […] % převedených vkladů a podle jejích odhadů bylo možné dokončit převod během jednoho pracovního dne.

(187) Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že v souladu s bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí lze státní podporu ve prospěch národní banky vyloučit (111).

iii) Závěr o existenci podpory

(188) Státní podpora, která je součástí prodeje tří bank Cooperative, nepředstavuje státní podporu ve prospěch tří bank Cooperative, ve prospěch převedených aktiv ani ve prospěch národní banky. Opatření proto nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY FIRST BUSINESS BANK

6.2.1. Existence a částka podpory

(189) Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2.1.1. Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření FB1, FB2 a FB3)

(190) Kapitálová injekce ve výši 50 milionů EUR, kterou Řecko v červenci 2009 vložilo do banky FB (opatření FB1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 60 milionů EUR poskytnuté v květnu 2012 (opatření FB2) a státní záruka, která byla bance FB poskytnuta za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 50 milionů EUR v březnu 2011 (opatření FB3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (112). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.

(191) Komise proto podotýká, že převedené činnosti by bez zmíněných opatření přestaly existovat. Uvedená opatření přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které byly později převedeny na národní banku, a proto se Komise domnívá, že opatření zvýhodnila ekonomické činnosti banky FB později převedené na národní banku a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2.1.2. Existence podpory v opatřeních poskytnutých s cílem vyřešit krizovou situaci banky FB (opatření FB4 a FB5)

(192) Komise bere na vědomí, že fond HFSF je subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a opatření FB4 a FB5 proto zahrnují státní zdroje. Komise rovněž podotýká, že opatření FB4 a FB5 mají selektivní povahu, neboť jsou prospěšná pouze pro činnosti banky FB.

(193) Kromě toho se Komise domnívá, že opatření FB4 a FB5 znamenají pro činnosti banky FB jednoznačnou výhodu, neboť umožňují jejich pokračování. Příkaz k převodu v takovém případě samozřejmě představuje prodej „en bloc“. Nedojde sice k převodu vlastního kapitálu a podřízeného dluhu, ale klíčová produktivní bankovní aktiva (pobočky, vklady a úvěry) převedena budou. Opatření FB4 proto znamená pro převedené činnosti výhodu, neboť poskytuje dostatečná aktiva na pokrytí vkladů, a zajišťuje další existenci převedených činnosti díky prodeji aktiv banky FB „en bloc“.

(194) Bez opatření FB5 by navíc prodej nebyl možný, protože převod by měl nepříznivý vliv na poměr kapitálové přiměřenosti nabyvatele. Převedené činnosti by proto přestaly existovat, a opatření FB4 a FB5 je tudíž jednoznačně zvýhodňují.

(195) Komise má za to, že opatření FB4 a FB5 nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. Fond HFSF ve skutečnosti neměl žádnou naději, že mu jeho příspěvek přinese zisk: výměnou za příspěvek neobdržel žádnou pohledávku vůči národní bance, ale pouze pohledávku vůči subjektu v likvidaci, tedy vůči bance FB (113). Fond HFSF proto pravděpodobně nebude schopen získat částku příspěvku v plném rozsahu zpět.

(196) Selektivní výhoda plynoucí z opatření FB4 a FB5 narušuje hospodářskou soutěž tím, že umožňuje pokračování jedné bankovní činnosti, umožňuje, aby byla provozována na trhu a soutěžila s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí na Řeckém trhu nebo by mohly mít o vstup na řecký trh zájem. Opatření FB4 a FB5 proto ovlivňují obchod mezi členskými státy a mohou narušit hospodářskou soutěž.

(197) Komise proto dospěla k závěru, že skutečnost, že fond HFSF pokryl mezeru ve financování ve výši 456,97 milionu EUR, která se týkala aktiv převedených z banky FB na národní banku, a závazek HFSF pokrýt kapitálové potřeby související s uvedenými aktivy, jež mohou dosáhnout až 100 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Příjemce opatření FB4 a FB5

(198) Jak již bylo vysvětleno ve 193. bodě odůvodnění, Komise považuje činnosti banky FB za příjemce opatření FB4 a FB5, neboť díky podpoře mohou zmíněné ekonomické činnosti pokračovat v rámci národní banky.

(199) Pokud jde o to, zda prodej činností banky FB představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí zejména prozkoumat, zda i) byl proces prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce či vláda maximalizovaly prodejní cenu dotčených aktiv a závazků.

(200) Národní banka získala balíček aktiv a závazků banky FB, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám, předložila upřednostněnou nabídku. Řecká banka se rozhodla, že se obrátí pouze na čtyři největší banky působící v Řecku, z nichž pouze národní banka a jedna další banka předložily nezávazné nabídky. Řecká banka vyzvala oba uchazeče, aby předložili lepší nabídky. Řecká banka vybrala banku NBG, protože její nabídka zahrnovala nižší náklady na řešení krizové situace (114).

(201) Komise podotýká, že Řecká banka se obrátila pouze na čtyři banky (115). Skutečnost, že skupina kupujících, na něž se Řecká banka obrátila, byla omezená, nevylučuje, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož v Řecku nepůsobily jiné banky, které by byly dostatečně velké na to, aby mohly absorbovat nabízená aktiva, a v době řešení krizové situace disponovaly odpovídajícím kapitálem, a jelikož zahraniční úvěrové a finanční instituce projevovaly v době řešení krizové situace omezený zájem podílet se na bankovních činnostech v Řecku. Řecká banka navíc předem určila portfolio aktiv a závazků, které mají být převedeny, a harmonogram, který nabídky měly splňovat, aby byly platné. Komise má za to, že postup prodeje byl otevřený a nediskriminační.

(202) Negativní cena (tedy se zohledněním mezery ve financování a pokrytí výše zmíněných kapitálových potřeb) aktiv a závazků banky FB nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (116). Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. Je třeba připomenout, že podle řeckého práva je reálná hodnota převedených aktiv nejprve odhadnuta Řeckou bankou a poté ji během následujících šesti měsíců ověří a upraví externí odborníci. Komise se proto domnívá, že prodej proběhl za tržních podmínek. Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 a bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (117) lze státní podporu ve prospěch banky vyloučit.

6.2.1.3. Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory

(203) Na základě 190. až 197. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření FB1, FB2, FB3, FB4 a FB5 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.

(204) Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky FB obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 606,97 milionu EUR (opatření FB1, FB4 a FB5), která doplnila úvěry ve formě řeckých státních cenných papírů v hodnotě 60 milionů EUR (opatření FB2) a státní záruky ve výši 50 milionů EUR (opatření FB3), jak je shrnuto v tabulce 10. Tabulka 10 Přehled celkové podpory ve prospěch činností banky FB Příjemce podpory Opatření Povaha podpory Částka podpory (v milionech EUR) Činnosti banky FB FB1 Rekapitalizace 50 FB4 Financování mezery ve financování z banky FB na banku 456,97 FB5 Písemný závazek pokrýt kapitálové potřeby související s aktivy převedenými z banky FB na banku 100 Celková poskytnutá kapitálová podpora 606,97 Celková kapitálová podpora, která byla nakonec vyplacena 506,97 Příjemce podpory Opatření Povaha podpory Činnosti banky FB FB2 Úvěr ve formě dluhopisů 60 FB3 Záruka 50 Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity 110

6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti

(205) Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

(206) Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (118) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (119).

(207) Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám, uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

(208) Aby byla v souladu bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné; b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější; c) přiměřenost: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření;

(209) Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

(210) Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.

(211) Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 10.

6.2.3. Soulad opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

6.2.3.1. Soulad opatření FB1, FB2 a FB3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008

(212) Opatření FB1, FB2 a FB3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.

6.2.3.2. Soulad opatření FB4 a FB5 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

6.2.3.2.1. Vhodnost

(213) Pokud jde o vhodnost opatření FB4 a FB5, Komise se domnívá, že uvedená opatření jsou vhodná, protože ochránila vkladatele banky FB, a tudíž i finanční stabilitu. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka FB měla v době řešení krizové situace negativní kapitál a za tehdejších obtížných tržních podmínek by žádná banka nekoupila portfolio aktiv a závazků se zápornou hodnotou, které by zhoršilo její postavení z hlediska kapitálové přiměřenosti. Opatření proto zaručila zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.

6.2.3.2.2. Nezbytnost

(214) Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.

(215) Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 8. května 2013, navzdory malé velikosti banky FB by v případě, že by jí byla odebrána licence, aniž by byla uplatněna opatření k řešení její krizové situace, mohla být poškozena důvěra vkladatelů v řecký bankovní systém, což by mohlo mít vliv na finanční stabilitu. Kromě toho Řecká banka dodala, že z řady různých možností řešení krizové situace upřednostňuje řešení krizové situace banky FB prostřednictvím postupu nákupu a začlenění v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z prosince 2012. Domnívala se, že tento postup nabízí okamžité a definitivní řešení problémů, jimž banka FB čelí. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření FB4 a FB5.

(216) Pokud jde o částku intervence, Řecká banka v rozhodnutí 10/1/10.5.2013 uvedla, že upřednostňuje příkaz k převodu vybraných aktiv a závazků, neboť toto řešení minimalizuje náklady na řešení krizové situace. Uvedené rozhodnutí bylo rovněž v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z března 2012. Komise navíc podotýká, že řecké orgány pečlivě posoudily konečnou částku mezery ve financování, přičemž zohlednily zprávu o ocenění, kterou vyhotovil statutární auditor. Příspěvek přesně pokryl rozdíl mezi reálnou hodnotou převedených aktiv a hodnotou závazků. Fond HFSF se kromě toho zavázal, že pokryje kapitálové potřeby pouze do výše 9 % převedených aktiv odhadnutých Řeckou bankou. Skutečnost, že ze dvou uchazečů pouze národní banka souhlasila s tím, že přepracuje svoji nabídku, podporuje závěr, že příspěvek nebyl nadměrný.

(217) Vlastní kapitál banky FB navíc nebyl převeden, a tudíž zůstal v subjektu v likvidaci, tedy v bance FB. Akcionáři proto utrpí plnou ztrátu a příspěvek fondu HFSF není navýšen o náklady na jejich záchranu.

(218) Pokud jde o protiplnění za podporu, jak již bylo zmíněno ve 195. bodě odůvodnění, fond HFSF s nejvyšší pravděpodobností nebude schopen v plném rozsahu získat zpět částku příspěvku (120). Je proto zjevné, že fond HFSF není příjemcem žádného protiplnění a jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky FB. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.

(219) Závěr tedy je, že opatření FB4 a FB5 jako podpora na záchranu jsou jak svojí částkou, tak podobou nezbytná k dosažení cíle omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.

6.2.3.2.3. Přiměřenost

(220) Komise podotýká, že banka FB již neexistuje v podobě, v jaké existovala dříve. Skutečnost, že podpora tyto převedené činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však zohledňuje malou velikost banky FB i proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi vybraných aktiv a závazků banky FB. Ekonomické činnosti banky FB byly navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do národní banky a přestaly existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.

Závěr o souladu opatření FB4 a FB5

(221) Je vyvozen závěr, že opatření FB4 a FB5 jsou vhodná a nezbytná a s ohledem na malou velikost banky FB a na skutečnost, že na základě plného začlenění do národní banky přestala banka FB existovat jako samostatný konkurent, jsou i úměrná plánovanému cíli, a to v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci.

6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci

(222) Pokud jde o protiplnění za opatření FB4, Komise v 218. bodě odůvodnění poznamenala, že fond HFSF pravděpodobně v plném rozsahu nezíská zpět částku 456,97 milionu EUR, kterou vynaložil na řešení krizové situace banky FB (opatření FB4). Neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.

6.2.4.1. Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky FB prostřednictvím prodeje

(223) Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.

(224) Banka FB však samostatně životaschopná nebyla a byla zahájena její likvidace. V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že „pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.“

(225) Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky FB byly převedeny na národní banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že činnosti banky FB byly v plném rozsahu začleněny (121) do národní banky a přestaly existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.

6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení zátěže

(226) Jak je vysvětleno v 216. bodě odůvodnění, zvolený způsob řešení krizové situace banky FB zaručuje, že jsou náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Nejprve řecké orgány pečlivě posoudily mezeru ve financování, přičemž zohlednily zprávu, kterou vyhotovili nezávislí auditoři. Kromě toho se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby kupujícího vycházející z převedených činností, pouze do minimální částky požadované zákonem. Kromě toho začlenění ekonomických činností banky FB do většího subjektu a souběžná realizace synergií prostřednictvím racionalizace sítě poboček banky FB, konsolidace infrastruktury IT a snížení nákladů na financování pomáhají, na rozdíl od scénáře, kdy by se stát snažil obnovit samostatnou životaschopnost banky FB, omezit náklady na restrukturalizaci na minimum.

(227) Vlastní kapitál ani podřízený dluh na národní banku převedeny nebyly, ale zůstaly v bance FB, tedy subjektu v likvidaci. Komise má tudíž za to, že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže mezi akcionáři, neboť akcionáři mají nárok na zisky z likvidace pouze tehdy, stačí-li zisky v první řadě na platbu fondu HFSF, jehož pohledávka je nadřazená pohledávkám ostatních věřitelů. Vzhledem k tomu, že aktiv v likvidaci je velmi málo, je nepravděpodobné, že akcionáři získají své investice zpět.

6.2.4.3. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže

(228) Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace […]. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“

(229) Celková podpora obdržená ve formě kapitálu činí 606,97 milionu EUR (opatření FB1, FB4 a FB5) a doplňuje řecké státní cenné papíry v hodnotě 60 milionů EUR (opatření FB2) a státní záruky ve výši 50 milionů EUR (opatření FB3). Opatření FB1 odpovídalo 3,25 % rizikově vážených aktiv banky FB k 31. prosinci 2008. Opatření FB4, tedy financování mezery ve financování z banky FB na národní banku, odpovídalo přibližně 33,44 % rizikově vážených aktiv banky FB k 31. březnu 2013. Opatření FB5 svojí definicí odpovídalo 9 % rizikově vážených aktiv banky FB převedených na národní banku. Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.

(230) Pokud jde o trh, na němž banka FB provozovala svoji činnost, Komise podotýká, že banka FB byla velice malá (méně než 0,5 % podílu celkových aktiv řeckých bank a s tržním podílem nepřesahujícím 1 % u úvěrů a vkladů v Řecku) a že aktiva a závazky banky FB, které byly převedeny na národní banku, jsou tudíž ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému malé.

(231) Kromě toho byly činnosti banky FB nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka FB existovat jako samostatný konkurent, neboť převedené činnosti byly v plném rozsahu začleněny do národní banky.

(232) Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti převedených činností, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že činnosti banky FB byly v plném rozsahu začleněny do národní banky, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.

6.2.4.