ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

ESRB by měla přispívat k dosahování cílů vnitřního trhu a zejména k vytváření integrované struktury dohledu v rámci Unie, která je nezbytná pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států. Tím by se mělo zabránit rozdílným přístupům a zlepšit fungování vnitřního trhu. Za tímto účelem může ESRB podporovat vzájemné uznávání makroobezřetnostních opatření ze strany příslušných nebo pověřených orgánů, a to zejména v případech, kdy je vzájemné uznávání zakotveno v právních předpisech Unie. S lepším pochopením makroobezřetnostní politiky může ESRB v budoucnu doporučit vzájemné uznávání i v jiných případech.
(6)

V případech, kdy by provádění Smluv a případně jiných příslušných ustanovení vyžadovalo přístup Evropského parlamentu k utajovaným informacím v držení Rady, měla by být mezi Evropským parlamentem a Radou dohodnuta vhodná ujednání, jimiž by se takový přístup řídil.
1.

oddíl 2 odst. 3 bod 1 se nahrazuje tímto: „1. Doporučení A – vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled, vnitrostátní orgány dohledu a další orgány s makroobezřetnostním mandátem, jakož i orgán EBA se vyzývají k předložení zpráv v souladu s následujícím časovým rámcem: a) do 31. prosince 2015 jsou vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled povinny předložit ESRB předběžnou zprávu obsahující první hodnocení výsledků provádění doporučení A 1) a 2); b) do 31. července 2016 jsou vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled povinny předložit ESRB a Radě závěrečnou zprávu o doporučeních A 1) a 2); c) do 31. prosince 2015 jsou vnitrostátní orgány dohledu a další orgány s makroobezřetnostním mandátem povinny předložit ESRB předběžnou zprávu obsahující první hodnocení výsledků provádění doporučení A 3); d) do 30. září 2016 jsou vnitrostátní orgány dohledu a další orgány s makroobezřetnostním mandátem povinny předložit ESRB a Radě závěrečnou zprávu o provádění doporučení A 3); e) do 30. června 2014 je orgán EBA povinen předložil ESRB a Radě obecné zásady uvedené v doporučení A 4); f) do 31. března 2016 je orgán EBA povinen předložit ESRB předběžnou zprávu obsahující první hodnocení výsledků provádění doporučení A 5); g) do 30. června 2016 je orgán EBA povinen předložit ESRB a Radě závěrečnou zprávu o provádění doporučení A 5).“;
(5)

Externí ratingové agentury klasifikují nevyžádané ratingy na základě různých definic. To se projevuje při poskytování informací externích ratingových agentur orgánu EBA i do databáze CEREP spravované orgánem ESMA. V reakci na tuto rozdílnou praxi v jednotlivých externích ratingových agenturách orgán ESMA vydal dokument „Otázky a odpovědi“ (5) týkající se definice nevyžádaného ratingu, přičemž vysvětlil svoje stanovisko k této problematice. Kvůli zajištění jednotného přístupu by toto stanovisko mělo být uplatňováno i pro účely provádění hodnocení podle článku 138 nařízení o kapitálových požadavcích. Avšak vzhledem k tomu, že provádění tohoto hodnocení bylo zahájeno před vypracováním dokumentu „Otázky a odpovědi“, a bylo jedním z důvodů pro jeho vypracování, je pro účely tohoto rozhodnutí vhodné posuzovat ratingy s ohledem na jejich klasifikaci přidělenou jednotlivými externími ratingovými agenturami před zveřejněním uvedeného dokumentu (tj. před 16. prosincem 2015), neboť na základě této skutečnosti lze přihlédnout k historickým informacím o nevyžádaných ratinzích a použít jediné dostupné kvantitativní údaje, které se vztahující k těmto ratingům, uvedené v databázi CEREP. Kromě toho se lze tímto způsobem vyhnout přílišnému prodlení, pokud jde o vstup tohoto rozhodnutí v platnost, zejména pak s ohledem na dopad, který dokument „Otázky a odpovědi“ má na to, jak externí ratingové agentury klasifikují svoje nevyžádané ratingy, na jejich postupy, a na to, jak instituce používají tyto ratingy pro účely regulace. Nicméně na základě aktuálních informací orgánu ESMA ohledně pokroku při zavádění příslušné definice nevyžádaného ratingu (dále specifikované v uvedeném dokumentu „Otázky a odpovědi“) v externích ratingových agenturách, orgán EBA v souvislosti s tímto rozhodnutím posoudí případné přijetí dalších opatření.
(5)

Má-li být vzorec reprezentativní, měl by vycházet z podkladové sazby, která je relevantní pro členský stát, ve kterém má být ESIP předložen spotřebiteli. Podkladovou sazbou by měla být hlavní refinanční sazba Evropské centrální banky (dále jen „ECB“) pro členské státy používající euro jako svoji měnu a refinanční sazba národní centrální banky (či ekvivalentní národní centrální sazba) v případě ostatních členských států. Na základě těchto sazeb bude určena referenční sazba, která bude reprezentativní z hlediska místního trhu s hypotečními úvěry; a úplné historické údaje o těchto sazbách jsou k dispozici pro všechny členské státy. Avšak vzhledem k tomu, že jsou historické údaje o hlavní refinanční sazbě ECB k dispozici až od 1. ledna 1999, mělo by být počáteční datum historického období stanoveno nejdříve na 1. ledna 1999. Toto nejdříve možné počáteční datum by se mělo vztahovat na evropské standardizované informační přehledy poskytované ve všech členských státech tak, aby se zajistilo používání stejného historického časového období v celé Evropské unii.
(7)

ESRB obvykle definuje třetí zemi jako významnou, pokud expozice bankovního systému Unie vůči této třetí zemi činí nejméně 1 % v případě alespoň jednoho ze tří výše uvedených ukazatelů. Ve srovnání s nefinančními podniky je výše vlastního kapitálu bank v poměru k jejich aktivům relativně nízká. To znamená, že i v případě expozic, které by se v porovnání s velikostí rozvahy banky mohly zdát malé, mohou ztráty dosáhnout úrovně, která ohrožuje solventnost bank a/nebo vzbuzuje u veřejnosti pochybnosti ohledně jejich solventnosti. To by odůvodňovalo stanovení nízké prahové hodnoty, jelikož nepříznivý vývoj v určité třetí zemi by mohl významně ovlivnit kapitálovou pozici bank. Prahová hodnota, která slouží k identifikaci významných třetích zemí, by zároveň neměla zohledňovat třetí země, vůči nimž má expozice jen jeden členský stát, ledaže by tyto expozice byly tak veliké, že by představovaly riziko pro Unii nad rámec daného členského státu. S cílem minimalizovat tyto případy by měla být stanovena vysoká prahová hodnota, která zajistí, že budou zachyceny jen největší expozice jednotlivých členských států. ESRB má za to, že prahová hodnota ve výši 1 % celkových expozic představuje náležitou rovnováhu mezi oběma uvedenými žádoucími výsledky.
(7)

Pracovní postupy hodnotícího týmu ve vztahu ke každému z těchto tří úkolů musí zohledňovat různé časové rámce, v nichž má ESRB příslušné úkoly plnit. V souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU a článkem 458 nařízení (EU) č. 575/2013 vydá ESRB k dotčenému opatření stanovisko nebo doporučení do jednoho měsíce od doručení oznámení. ESRB se bude snažit změnit doporučení ESRB/2015/2 do tří měsíců od oznámení těchto opatření. Má-li ESRB za to, že je nutné přijmout opatření týkající se sazby proticyklické kapitálové rezervy pro expozice vůči konkrétní třetí zemi, bude usilovat o vydání doporučení do tří měsíců od okamžiku, kdy se o možném riziku plynoucím z nadměrného růstu úvěrů v dotčené třetí zemi dozvěděla.
2.

V příloze se doplňuje nový text, který zní: „Estonsko Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku I. Popis opatření 1. Estonské opatření spočívá v zavedení sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 1 %, která se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU na vnitrostátní expozice všech úvěrových institucí povolených v Estonsku. II. Reciprocita 2. Pokud členské státy provedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Pro účely tohoto odstavce se uplatňuje lhůta stanovená v dílčím doporučení C 3). 3. Pokud členské státy neprovedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s dílčím doporučením C 2). Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do šesti měsíců.“
4.

Příslušným orgánům se též doporučuje, aby uvedené belgické opatření recipročně uplatnily na hodnotu expozic belgických hypotečních úvěrů přímo poskytnutých úvěrovými institucemi s přístupem IRB usazenými v jejich jurisdikcích. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedené reciprocitě, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do šesti měsíců.
2.

Bod V.1.3.1 přílohy se nahrazuje tímto: „V.1.3.1. Časový rámec Vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled, vnitrostátní orgány dohledu a ostatní orgány s makroobezřetnostním mandátem, jakož i EBA se vyzývají k předložení zpráv ESRB a Radě o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení, či k poskytnutí náležitého zdůvodnění v případě nečinnosti, a to v souladu s následujícím časovým rámcem: a. vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled se vyzývají, aby do 31. prosince 2015 předložily ESRB předběžnou zprávu obsahující první hodnocení výsledku provádění doporučení A1) a 2); b. vnitrostátní orgány dohledu odpovědné za bankovní dohled se vyzývají, aby do 31. července 2016 předložily ESRB a Radě závěrečnou zprávu o doporučeních A 1) a 2); c. vnitrostátní orgány dohledu a ostatní orgány s makroobezřetnostním mandátem se vyzývají, aby do 31. prosince 2015 předložily ESRB předběžnou zprávu obsahující první hodnocení výsledku provádění doporučení A 3); d. vnitrostátní orgány dohledu a ostatní orgány s makroobezřetnostním mandátem se vyzývají, aby do 30. září 2016 předložily ESRB a Radě závěrečnou zprávu o provádění doporučení A 3); e. EBA se vyzývá, aby do 30. června 2014 předložil ESRB a Radě obecné zásady uvedené v doporučení A 4); f. EBA se vyzývá, aby do 31. března 2017 předložil ESRB a Radě zprávu o provádění doporučení A 5).“
(4)

Opatření makroobezřetnostní politiky přijatá v jedné zemi budou mít prostřednictvím přeshraničních vazeb vnější účinky na finanční stabilitu v jiných zemích. Obecně budou tyto účinky pozitivní, neboť makroobezřetnostní politika snižuje systémové riziko a pravděpodobnost a dopad systémové krize, čímž rovněž zlepšuje finanční stabilitu v jiných členských státech. Tyto účinky však mohou být rovněž negativní. Například pobočky zahraničních poskytovatelů finančních služeb a zahraniční poskytovatelé finančních služeb, kteří poskytují přeshraniční finanční služby přímo, ačkoli jsou vystaveni stejným rizikům jako tuzemští poskytovatelé finančních služeb a dceřiné společnosti zahraničních poskytovatelů finančních služeb, nemusí obvykle zvyšovat odolnost vůči těmto rizikům, a to například tím, že by se na ně vztahovala vnitrostátní kapitálová opatření v domovském členském státě. Pokud tito poskytovatelé finančních služeb kromě toho využívají konkurenční výhodu oproti tuzemským poskytovatelům finančních služeb a dceřiným společnostem zahraničních poskytovatelů finančních služeb, mohlo by je to motivovat ke zvýšení jejich expozic vůči příslušným makroobezřetnostním rizikům v aktivačním členském státě, čímž je domovský členský stát vystaven vyššímu riziku. Pokud by se tato makroobezřetnostní rizika související s poskytováním finančních služeb měla naplnit, mohly by se kapitálové rezervy těchto poskytovatelů finančních služeb ukázat jako nedostatečné, což by mělo negativní důsledky pro jejich domovské finanční systémy.
3)

V oddíle 2 bodě 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Příslušné orgány mohou osvobodit poskytovatele finančních služeb, který spadá do jejich jurisdikce, od uplatňování určitého recipročního opatření makroobezřetnostní politiky, pokud má tento poskytovatel finančních služeb nepodstatnou expozici vůči zjištěnému makroobezřetnostnímu riziku v jurisdikci, v níž příslušný aktivační orgán uplatňuje předmětné opatření makroobezřetnostní politiky (zásada de minimis). Vyžaduje se, aby příslušné orgány ESRB vyrozuměly o těchto výjimkách za použití vzoru pro oznamování recipročních opatření, který je zveřejněn na internetových stránkách ESRB. Pro účely uplatňování zásady de minimis ESRB doporučuje práh podstatnosti založený na prahu podstatnosti, který navrhl příslušný aktivační orgán podle oddílu 1 dílčího doporučení B 2). Kalibrace prahové hodnoty by měla vycházet z osvědčených postupů stanovených ESRB. Práh podstatnosti představuje doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup mohou použít doporučenou prahovou hodnotu, stanovit pro svou jurisdikci podle potřeby nižší prahovou hodnotu nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. Při uplatňování zásady de minimis by měly dotčené orgány sledovat, zda dochází k únikům a regulatorní arbitráži, a v případě potřeby odstranit mezeru v regulaci.“;
3.

V případě, že CESSDA ERIC bude mít méně členů/pozorovatelů než 13 během prvních tří let od založení, bude rozpočtová položka členského příspěvku doplněna rezervami, které budou převedeny do konsorcia CESSDA ERIC z předchozího konsorcia (CESSDA AS).
b)

Konsorcium ECCSEL ERIC usnadňuje špičkový experimentální výzkum nového a zdokonaleného zachycování CO2, metod dopravy a ukládání (CCS – carbon capture and storage – zachycování a ukládání uhlíku) s předpokladem komerčního využívání do roku 2020–2030 a případně po roku 2030. Valné shromáždění může v budoucnu rozhodnout o rozšíření činností konsorcia ECCSEL ERIC o využívání CO2 (CCUS – Carbon Capture, Utilizatzion and Storage – zachycování, využívání a ukládání uhlíku) navíc ke zvýšené těžbě ropy (metoda EOR – enhanced oil recovery).
Článek 31

Ustanovení o zřízení

1. První zasedání valného shromáždění svolává ten stát, v němž má konsorcium EPOS ERIC své sídlo, a to co nejdříve po přijetí rozhodnutí Komise, kterým vstupuje v platnost zřízení konsorcia EPOS ERIC.

2. Před konáním tohoto prvního zasedání a nejpozději do 45 kalendářních dní poté, co nabude účinnosti rozhodnutí Komise o zřízení konsorcia EPOS ERIC, vyrozumí příslušný stát členy, stálé pozorovatele a pozorovatele o veškerých specifických naléhavých právních úkonech, které je nutno jménem konsorcia učinit. Nevznese-li žádný z členů či stálých pozorovatelů námitku do 5 pracovních dnů poté, co je takto vyrozuměn, provede uvedená právní opatření osoba řádně zmocněná příslušným státem.
3.

Pokud členské státy neprovedly článek 134 směrnice 2013/36/EU do vnitrostátního práva, příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené estonské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k expozicím, které instituce s vnitrostátním povolením mají v Estonsku, v souladu s dílčím doporučením C 2). Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření do šesti měsíců.
3)

CSC - IT Center for Science Ltd., P.O. Box 405, FI-02101 Espoo
(2)

V oddíle 2.3.3 doporučení ESRB/2014/1 se příjemci doporučení vyzývají, aby zprávu, v níž uvedou opatření, která přijali za účelem dosažení souladu s tímto doporučením, zasílali každé tři roky, a proto by měli příjemci uvedeného doporučení druhou zprávu ESRB, Radě a Komisi zaslat do 30. června 2019. S cílem poskytnout příjemcům doporučení dostatečný čas na to, aby v případě potřeby zohlednili zjištění uvedená v prvním hodnocení provádění doporučení ESRB/2014/1, by však měla být lhůta pro předložení druhé zprávy odložena o jeden rok.
Článek 3

Postup pro přípravu a schválení odpovědi na žádost o konzultaci

2. Do deseti pracovních dnů ECB od doručení žádosti o konzultaci hodnotící tým připraví návrh odpovědi a sekretariát ESRB tento návrh předloží řídícímu výboru k posouzení v písemném řízení.

3. V časovém rámci uvedeném v předchozím odstavci může člen generální rady do dvou pracovních dnů ECB od vyrozumění generální rady oznámit, že jeho orgán má zájem účastnit se činnosti hodnotícího týmu jako pozorovatel, není-li v tomto týmu dosud zastoupen.

4. Řídící výbor předloží k návrhu odpovědi připomínky do dvou pracovních dnů ECB od jeho předložení sekretariátem ESRB. Hodnotící tým posoudí podstatné připomínky řídícího výboru a může je zohlednit v návrhu odpovědi předkládaném generální radě.

5. Do čtyř pracovních dnů ECB ode dne předložení návrhu odpovědi řídícímu výboru předloží sekretariát ESRB návrh odpovědi generální radě k připomínkám. Členové generální rady mohou vznést připomínky k návrhu odpovědi před přijetím rozhodnutí generální rady, a to do čtyř pracovních dnů ECB ode dne předložení návrhu generální radě. Pokud nebyly vzneseny žádné podstatné připomínky, považuje se návrh odpovědi na žádost o konzultaci za schválený.
4.

Při výměně informací je třeba dodržovat tyto hlavní zásady: a. výměna informací by měla vycházet z odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v hostitelském členském státě a požadované informace by měly být pro plnění těchto úkolů nezbytné s ohledem na zásadu „potřeby znát“; b. vyměňované informace by měly být přiměřené významu poboček pro finanční stabilitu v členském státě, který o informace žádá; c. orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability by měly před tím, než si vyžádají informace od jiných relevantních orgánů, zohlednit dostupné informace; d. relevantní orgány by měly požadované informace poskytnout bez zbytečného odkladu; e. relevantní orgány by měly v mezích platného právního rámce využít svých pravomocí ke shromažďování požadovaných informací, pokud nejsou relevantním orgánům snadno dostupné; f. relevantní orgány by měly využívat stávající vzory pro vykazování, kdykoli je to možné; g. relevantní orgány by měly údaje předávat v uživatelsky vstřícných formátech, které umožňují další automatické zpracování těchto údajů; h. relevantní orgány by měly přijmout opatření, která by v případě potřeby umožnila důvěrné předávání informací; i. přijímající orgán by měl zajistit přinejmenším stejnou úroveň důvěrnosti informací, jakou uplatňuje orgán, který informace poskytuje.
Článek 41

Ustanovení o zřízení

1. První zasedání rady konsorcia Euro-BioImaging svolá stát, v němž má konsorcium Euro- BioImaging ERIC sídlo, a to co nejdříve poté, co nabude účinnosti rozhodnutí Komise, kterým se zřizuje konsorcium Euro-BioImaging ERIC. Na tomto zasedání se přijme jednací řád rady konsorcia Euro-BioImaging v souladu s hlasovacími pravidly stanovenými v čl. 29 odst. 8 písm. i).

2. Před konáním prvního zasedání a nejpozději do 45 kalendářních dní poté, co nabude účinnosti rozhodnutí Komise o zřízení konsorcia Euro-BioImaging ERIC, vyrozumí příslušný stát zakládající členy a pozorovatele konsorcia Euro-BioImaging ERIC o veškerých specifických naléhavých právních úkonech, které je nutno jménem konsorcia Euro-BioImaging ERIC učinit. Nevznese-li žádný ze zakládajících členů konsorcia Euro-BioImaging ERIC námitku do pěti pracovních dnů poté, co je takto vyrozuměn, osoba řádně zmocněná příslušným státem tyto právní úkony učiní.
1.

Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria: a) je třeba náležitě zohlednit zásadu proporcionality, a to s ohledem na cíl a obsah doporučení A, B, C a D; b) při snižování výše stávajícího limitu platného pro poměr LTV podle doporučení B by se při nastavení a zavádění tohoto opatření mělo zohlednit postavení Nizozemska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy; c) při aktivaci opatření týkajících se kapitálu podle doporučení C by se při nastavení a zavádění těchto opatření mělo zohlednit postavení Nizozemska v hospodářském a finančním cyklu a možné dopady, pokud jde o související náklady a přínosy; d) pokud se týká doporučení D, mělo by se při zavádění politických změn zohlednit postavení Nizozemska v hospodářském a finančním cyklu, aby příslušná opatření nevedla k zesilování či vzniku akumulovaných zranitelných míst v sektoru obytných nemovitostí v Nizozemsku; e) zvláštní kritéria pro soulad s doporučeními B, C a D jsou uvedena v příloze I.
(11)

V roce 2018 zavedly právní předpisy na ochranu spotřebitele omezení pro poskytování hypotečních úvěrů na bydlení hypotečním dlužníkům, jejichž poměr dluhu k příjmům (DTI) (před zdaněním) je vyšší než 4 a jejichž poměr LTV je vyšší než 60 %. Tato omezení vyžadují, aby: a) úrokové sazby byly fixovány nejméně po dobu 5 let; a b) odložená amortizace se uplatnila, pouze pokud je úroková sazba úvěru fixována na dobu nejméně 30 let. V roce 2014 byl kromě toho vyhlášen tzv. „Supervisory Diamond“ pro hypoteční banky. Obsahuje několik referenčních a limitních hodnot stanovených pro oblasti bankovní činnosti se zvláštním rizikem a je zaměřen na zvýšení úvěrové kvality stavu hypotečních úvěrů do roku 2018 a 2020, čímž ovlivní poskytování nových úvěrů. V roce 2018 byla navíc dvakrát zvýšena sazba proticyklické kapitálové rezervy: z 0 % na 0,5 % od 1. března 2019 a z 0,5 % na 1 % od září 2019. Dánská Rada pro systémová rizika doporučila další zvýšení z 1 % na 1,5 % od června 2020 a vydala pokyn do budoucna, že pokud nedojde k zásadní změně růstu rizik v dánském finančním systému, měla by být tato sazba zvýšena na možnou maximální hodnotu ve výši 2,5 %. Finanstilsynet (dánský orgán pro finanční dohled) vydal pokyny, podle kterých mají úvěrové instituce při poskytování úvěrů na nemovitosti v zeměpisných oblastech, kde rostly ceny obytných nemovitostí, při úvěrovém hodnocení domácností postupovat obezřetně.
8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z: a) prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; b) prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmeni a) pro: i) jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; ii) součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); iii) součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; c) prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmeni b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli. Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) No 680/2014.