ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Dánsko se zavázalo dosáhnout do roku 2030 cíle týkajícího se snížení emisí skleníkových plynů o 70 % oproti úrovním z roku 1990 a do roku 2028 postupně vyřadit uhlí. K dosažení těchto ambiciózních cílů předpokládá dánský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu značné investice do dodatečné kapacity energie z obnovitelných zdrojů a do energetické účinnosti. Urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie a vodíku z obnovitelných zdrojů by mohlo být podpořeno zefektivněním a urychlením povolovacích postupů. Ačkoliv se Dánsko zavázalo k zvýšení kapacit pro výrobu obnovitelné energie z větrné energie na moři, jsou zapotřebí další investice do energetických přenosových soustav, aby se zajistil vyšší podíl energie z obnovitelných zdrojů, kterou lze účinně využít. Investice do energetiky a propojení elektroenergetických soustav, včetně offshore hybridních aktiv, se sousedními zeměmi by podstatně zvýšily bezpečnost dodávek energie a přizpůsobivost regionálním rozdílům, a to i v souvislosti s ruskou invazí na Ukrajinu. Celková energetická závislost Dánska na dovozu fosilních paliv z Ruska činí 21,1 % (unijní průměr je 24,4 %), přičemž se bere v úvahu sekundární závislost po vysledování veškerého zpětného dovozu pomocí příslušných předpokladů. V roce 2020 byla závislost na fosilních palivech z Ruska v celkové skladbě zdrojů energie Dánska nižší než unijní průměr v případě ropy (12 % ve srovnání s unijním průměrem ve výši 36,5 %).

Zatímco u uhlí byl tento podíl vyšší (97 % oproti 19,3 % unijního průměru), podíl uhlí ve skladbě zdrojů energie je v Dánsku nízký (4,3 %). Zemní plyn tvoří 12,8 % jeho skladby zdrojů energie, a zatímco Dánsko nedováží ruský plyn přímo pro domácí spotřebu, jeho závislost prostřednictvím německého dovozu plynu znamená významnou sekundární závislost, která je vyšší než unijní průměr: z Ruska se dováží 65 % domácí spotřeby plynu oproti unijnímu průměru ve výši 41,1 %. Ačkoliv podle údajů z roku 2020 (18) je závislost Dánska na ruském dovozu ropy a zemního plynu stále značná, předpokládá se, že tato závislost bude odstraněna od roku 2023, kdy bude dokončena rekonstrukce stávajícího pole v Severním moři, a očekává se, že Dánsko bude opět čistým vývozcem plynu. Diverzifikaci dodávek energie může podpořit rovněž urychlení probíhajících projektů propojení. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem obstály pokud možno i v budoucnu, a usnadnily tak jejich dlouhodobou udržitelnost prostřednictvím budoucího nového využití udržitelných paliv. Ambice Dánska v oblasti energetické účinnosti by mohly být dále posíleny odpovídajícími dodatečnými investicemi do dekarbonizace průmyslu, služeb, soukromých obydlí a dopravy. Má-li Dánsko dostát cílům balíčku „Fit for 55“, bude zapotřebí dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, i využití obnovitelných zdrojů energie a energetickou účinnost.
(27)

Podle údajů z roku 2020 (20) činí závislost Španělska na Rusku 2 % v případě ropy a 10 % v případě plynu, což je výrazně pod průměrem Unie (26 % u ropy a 44 % u plynu). Závislost Španělska na ruském uhlí je podobná jako ve zbytku Unie (55 %), ale v situaci, kdy podíl pevných fosilních paliv ve skladbě zdrojů energie (2,8 %) je mnohem nižší než průměr Unie. Přestože má omezenou expozici vůči ruské ropě a plynu, současná geopolitická situace a vysoké ceny energií zvyšují naléhavost, s jakou musí Španělsko dále zintenzivnit své úsilí o dosažení cílů v oblasti obnovitelné energie stanovených v jeho vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. Na základě vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu mohou další opatření na podporu zavádění obnovitelných zdrojů energie (se zaměřením na decentralizovaná zařízení a vlastní spotřebu, mimo jiné dalším zjednodušením povolovacích postupů a zlepšením přístupu k síti) a doplňkové investice (do skladování, síťové infrastruktury, elektrifikace budov a dopravy a vodíku z obnovitelných zdrojů) pomoci dále dekarbonizovat ekonomiku, včetně průmyslu, dopravy a bydlení, a snížit závislost na fosilních palivech i vystavení mezinárodním cenám. Účinná integrace Španělska do jednotného energetického trhu vyžaduje zvýšení jeho energetických propojení. Zejména další propojení elektrických sítí se sousedními zeměmi by mohlo podpořit větší integraci kapacity z obnovitelných zdrojů, kterou disponuje Pyrenejský poloostrov, do jednotného trhu s energií. Další přeshraniční plynárenská infrastruktura připravená na vodík může dále přispět k diverzifikaci dodávek plynu na vnitřním trhu Unie a pomoci využít dlouhodobého potenciálu vodíku z obnovitelných zdrojů. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí související s plynem obstály pokud možno i v budoucnu a napomohly dlouhodobé udržitelnosti tím, že do budoucna umožní jejich úpravu na využívání udržitelných paliv.
(23)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Kypr další výzvě, která se týká správy a řízení státem vlastněných subjektů. Systém správy a řízení vykazuje mezery, pokud jde o mezinárodní standardy (např. doporučení Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se správy a řízení státem vlastněných subjektů a soubor nástrojů Světové banky pro správu a řízení státem vlastněných subjektů), což zatěžuje produktivitu a podnikatelské prostředí Kypru. Vyšší efektivnost a účinnost státem vlastněných subjektů by zajistily zejména posílená transparentnost a vyšší odpovědnost za finanční výsledky a veřejné cíle. Stejně tak by přispělo i zavedení osvědčených postupů, například transparentní a na zásluhách založený postup jmenování do řídicích orgánů státem vlastněných subjektů a přesun funkce vlastnictví státem vlastněných subjektů z politicky zaměřených odvětvových ministerstev na specializovaný ústřední subjekt. Otevření komerčně životaschopných trhů, na nichž mají státem vlastněné subjekty v současnosti dominantní postavení (např. na trhu s energií), by zvýšilo efektivnost těchto trhů, zrychlilo by zelenou a digitální transformaci a pomohlo by diverzifikovat hospodářství. Opatření týkající se státem vlastněných subjektů by zvýšila účinnost správy a řízení na Kypru a spravedlivost a transparentnost trhu pro místní a zahraniční podniky. To je v souladu cíli dlouhodobé strategie pro Kypr a příslušným akčním plánem (v rámci oblasti iniciativy „Modernizovat státem vlastněné podniky a vytvořit náležité pobídky pro inovace a efektivnost“). Politiky zaměřené na zlepšení správy a řízení státem vlastněných subjektů mohou umožňovat snížení veřejného dluhu, neboť lepší správa a řízení státem vlastněných subjektů by zvýšily efektivnost veřejného sektoru. Mohou také pomoci zlepšit podnikatelské prostředí a zvýšit potenciální růst.
(27)

Posílení inkluzivních trhů práce přístupných všem je důležité pro zmírnění dlouhodobé závislosti na podpoře příjmu. Aktivační požadavky a aktivní politiky na trhu práce mohou podpořit větší úsilí při hledání zaměstnání a přijímání nabídek práce, pokud zahrnují podpůrné služby, jako je poradenství, koučování a pomoc při hledání zaměstnání, a opatření k zajištění rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. V souladu s doporučením Rady ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi (12) je třeba věnovat zvláštní pozornost mladým lidem, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, (NEET) ohroženým chudobou nebo sociálním vyloučením, tím, že se podpoří jejich návrat do vzdělávacího procesu, odborné přípravy nebo na trh práce v co nejkratší době, přičemž pobírání podpory příjmu by mělo být spojeno s obzvláště důraznými aktivačními opatřeními. V souladu se strategií Komise týkající se práv osob se zdravotním postižením na období 2021-2030 (13) je třeba věnovat zvláštní pozornost také potřebám osob se zdravotním postižením. Možnosti prohlubování dovedností a změny kvalifikace, individualizovaná podpora a poradenství, které odpovídají konkrétním potřebám, zajištění kvalitních pracovních míst, podpora udržení zaměstnání a možnost postupu mohou podpořit přechod do zaměstnání ve všech věkových kategoriích. Pravidelný přezkum pobídek a odrazujících faktorů vyplývajících ze systémů daní a dávek, postupné ukončení podpory příjmu při nástupu do zaměstnání nebo možnost kombinovat ji s výdělkem mohou zvýšit disponibilní příjem domácnosti, a tím přispět k tomu, aby se práce vyplácela, snížit chudobu pracujících a motivovat k formálnímu zaměstnání. Současně je třeba pečlivě koncipovat dávky při zaměstnání, aby se zabránilo pasti nízkých mezd.
6.

Členské státy by měly podněcovat a podporovat provozovatele kritické infrastruktury alespoň v odvětví energetiky v tom, aby v případě, že to bude přínosné, prováděli zátěžové testy podle zásad společně dohodnutých na úrovni Unie. Zátěžové testy by měly posoudit odolnost kritické infrastruktury vůči nepřátelským hrozbám způsobeným člověkem. Členské státy by proto měly usilovat o určení relevantní kritické infrastruktury, která má být testována, a co nejdříve, nejpozději však do konce prvního čtvrtletí roku 2023, konzultovat příslušné provozovatele kritické infrastruktury. Kromě toho by členské státy měly podporovat provozovatele kritické infrastruktury tak, aby uvedené testy provedli co nejdříve a usilovali o jejich dokončení do konce roku 2023, a to v souladu s vnitrostátním právem. Rada má v úmyslu posoudit aktuální stav provádění zátěžových testů do konce dubna 2023.
(5)

V souladu s rozhodnutím Rady podle čl. 104 odst. 9 se rozpočtová strategie řecké vlády zaměřuje na snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006, a to kombinací opatření k omezení výdajů a také navýšení příjmů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům. Vedle opatření obsažených v rozpočtu na rok 2005, která jsou trvalého charakteru, řecká vláda za tímto účelem přijala pro rok 2005 soubor fiskálních opatření. Referenční scénář si klade za cíl výrazně snížit nominální schodek rozpočtu veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programového období, a to z 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007. Předpokládá se podstatné zlepšení primárního salda ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005, který by měl vzrůst až na 3,3 % HDP na konci období.
(6)

Na základě přezkoušení ventilů navíc Dánský námořní úřad zjistil, že ke zjištění toho, zda je ventil v provozuschopném stavu, nemůže obsluha použít systému ruční kontroly, a že pokud by chyběl umělohmotný distanční prvek, mohlo by u ventilu dojít ke ztrátě schopnosti samostatného vypouštění, čehož by si obsluha nemohla všimnout.
(5)

Rozpočtový výsledek, který je plánován v programu, je vystaven několika rizikům. Za prvé nemusí být zrychlení hospodářské činnosti tak rychlé, jak se očekávalo, protože to závisí na skutečném dopadu opatření fiskální konsolidace a na očekávaném zvýšení mezinárodní konkurence na portugalských vývozních trzích. Za druhé by se mohlo stát, že opatření na zvýšení příjmů a snížení výdajů budou méně účinná, než se plánuje, nebo že přinesou výsledky až za delší období. Vyšší sazby daně zvýší riziko daňových úniků bez ohledu na významná opatření podniknutá ke zlepšení daňové morálky, včetně těsnější administrativní spolupráce zaměřené na přeshraniční podvody s DPH. Většinu ohlášených omezení výdajů je navíc třeba ještě provést z právního hlediska. S ohledem na toto hodnocení by vláda mohla být vyzvána ke splnění svého závazku přijmout dodatečná opatření, která by zabránila tomu, aby schodek přesahoval 3 % HDP delší dobu, než se plánovalo. Ani v případě, že by se situace vyvíjela podle odhadů rozpočtové strategie popsaných v programu, neposkytne dostatečnou rezervu proti překročení schodkového limitu za běžných makroekonomických výkyvů přinejmenším do roku 2009. Rovněž nestačí ujišťovat, že střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je téměř vyrovnaný rozpočet, bude dosaženo v rámci programového období navzdory snížení schodku v letech 2005 až 2009 o asi 4 procentní body HDP. Citlivostní analýza ukazuje, že v případě nepříznivého makroekonomického vývoje by v roce 2009 schodek stále dosahoval 3 %, nebo by se pohyboval velice blízko této hodnoty.
4.

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená. Na jedné straně věrohodný makroekonomický scénář podporuje cílové hodnoty schodku. Navíc je na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílovou hodnotu schodku v případě, že by byl ohrožen nepříznivými podmínkami, stejným způsobem jako v roce 2004. Kromě toho může být roční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP zahrnutá do rozpočtu na období let 2005 – 2007 nadhodnocena, čímž se předpovědi pro příjmy z daní stávají příliš opatrnými. Na druhé straně by úroveň příjmů z přímých daní mohla být po přijetí daňové reformy nejistá. Výsledek pro rok 2007 lze současně částečně přičíst novému finančnímu výhledu EU na období let 2007 – 2013, který očekává významný nárůst čistých rozpočtových přírůstků z rozpočtu EU. Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména pokud jde o výdaje související s důchody, pokud by přezkoumání současného vzorce důchodové indexace, ohlášené na rok 2006, vedlo k uvolnění parametrů.
7.

Rozpočtová strategie uvedená v programu staví Španělsko do relativně příznivého postavení s ohledem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i přes předpokládané rozpočtové výdaje na stárnoucí populaci. Vzhledem k rizikům souvisejícím s těmito dlouhodobými výdajovými výhledy a velkým nárůstem důchodových výdajů, který se předpokládá ve velmi dlouhém horizontu, je třeba současné politiky doplnit opatřeními, která by zabránila nástupu neudržitelných trendů ve veřejných financích z dlouhodobého hlediska, zejména prostřednictvím komplexní reformy důchodového systému v souladu s doporučeními mnohostranné dohody „Pacto de Toledo“.
4.

Rizika zatěžující rozpočtové výhledy v aktualizaci se jeví jako víceméně vyrovnaná. Hlavní makroekonomická rizika poklesu představují zejména ekonomický výhled v USA a v EU (obzvláště ve Spojeném království a v Německu, tedy v zemích, které jsou hlavním zdrojem turistů), napětí na Blízkém východě a vývoj cen ropy (2). Aktualizace kromě toho uvádí, že by se měla ještě dále „přezkoumat“ některá z plánovaných opatření na období od roku 2005, čímž vzniká určitá míra nejistoty. Na druhé straně byl výsledek odhadovaného schodku za rok 2004 lepší, než se očekávalo. Tohoto kladného výsledku bylo dosaženo i přes odklad řady konsolidačních opatření plánovaných původně na rok 2004. Ta mají být tedy provedena v roce 2005 a jejich rozpočtový dopad se uvážlivě považuje za rezervu pro rok 2005, např. pro případ odkladu jiných opatření k zabezpečení cílového schodku ve výši 2,9 % HDP jako „horní hranice“, přičemž výdaje mají současně zůstat pod přísnou kontrolou. Zatímco v minulosti bylo hlavním problémem překračování výdajů, zdůrazňují nyní konsolidační opatření regulaci strukturálních výdajů, zejména co se týče vládní spotřeby. Vedle toho byla se sociálními partnery právě úspěšně sjednána některá z opatření plánovaných na rok 2005. Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2004 odhadovala schodek ve výši 3,0 % HDP na rok 2005 za předpokladu mírně nižšího růstu HDP v uvedeném roce. Aktualizace však znovu zdůrazňuje, že budou přijata „další opatření“, pokud by hrozilo nebezpečí, že by nižší růst vedl k vyššímu schodku v roce 2005. To vše by usnadnilo nápravu na úroveň 2,9 % HDP pro rok 2005. Stručně řečeno vypadá plánované snížení schodku pro rok 2005 náročně, je však do značné míry uskutečnitelné. Pro období let 2006 – 2007 se cesta k nápravě mírně zpřísňuje, aby se dosáhlo nižšího schodku oproti předchozímu programu z května roku 2004. Není však jasné, jak bude tohoto zpřísnění dosaženo, jestliže plánovaná opatření a cesta k růstu HDP zůstávají v podstatě stejné. Cesta k nápravě musí být podpořena opatřeními trvalého charakteru.
7.

Rozpočtová strategie uvedená v programu staví Lotyšsko do relativně příznivé pozice, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Poměrně nízká míra zadlužení, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zřízení fondového pilíře, a akumulace aktiv do fondového důchodového systému přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Strategie uvedená v programu je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na dopadu důchodové reformy na rozpočet. Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spojeny s vyššími výdaji. V dlouhodobém výhledu se může objevit riziko pro udržitelnost. Relativně nízká míra zdanění v Lotyšsku by však měla usnadnit vyplnění každé mezery udržitelnosti, která může vzniknout.
3.

Rámec fiskální politiky Spojeného království je založen na dvou vnitrostátních pravidlech fiskální politiky pro veřejný sektor: „zlatém pravidlu“, jehož cílem je zajistit, aby si v průběhu hospodářského cyklu vláda půjčovala pouze za účelem financování čistých investic a aby nefinancovala běžné výdaje; a „pravidlu udržitelného investování“, jehož cílem je v průběhu cyklu udržet čistý dluh veřejného sektoru ve „stabilní a rozumné výši“ pod 40 % HDP. V tomto rámci očekává aktualizovaný program snížení schodku ze 3,2 % HDP v rozpočtovém roce 2003/04 na úroveň pod 3 % referenční hodnotou v roce 2004/05 (referenčním obdobím pro hodnocení veřejných financí Spojeného království podle Paktu stability a růstu je rozpočtový rok). Na další roky předvídá aktualizace ve střednědobém horizontu postupné snižování schodku, a to na úroveň 1,7 % v roce 2008/09. Podíl výdajů se dále zvyšuje v souladu s prioritami vládní politiky, avšak v případě, že by došlo k očekávanému zvýšení podílu příjmů, vedlo by to k celkovému zlepšení salda veřejných financí. V rámci celkové výše výdajů se uskutečňuje významný program veřejných investic, jehož cílem je zvýšit celkové čisté veřejné investice z 1,9 % HDP v roce 2004/05 na 2,4 % v roce 2007/08. Ve srovnání s aktualizací v roce 2003 byl očekávaný schodek pro tento i příští rozpočtový rok upraven směrem vzhůru; po roce 2005/06 však střednědobá očekávání obsažená v aktualizaci představují poněkud rychlejší konsolidaci veřejných financí, než tomu bylo v předchozí aktualizaci.
4.

Rizika rozpočtových výhledů v programu se jeví víceméně vyrovnaně. Na jedné straně si vláda vedla dobře, když v minulých letech plnila fiskální cíle. Nové prognózy růstu jsou opatrné a makroekonomická rizika snížení výsledku se zdají být omezená. Hlavní riziko fiskálních výhledů vyplývá z nejistoty, zda budou uskutečněna rozpočtová opatření oznámená v programu. Zejména obtížně dosažitelná by mohla být v roce 2005 výše daňových výnosů, pokud by nebyla zavedena kompenzační opatření za zrušení daně z obratu. Neuskutečnění předpokládaných opatření omezujících překročení výdajů by mohlo ohrozit rozpočtové cíle v době trvání programu. Další rizika vyplývají z relativně nejistých nákladů na důchodovou reformu, vysokých nevyrovnaných podmíněných závazků, rozpočtových nedoplatků, závazků spojených s úsporami a restitucí majetku a z výdajů spojených s odstavením atomové elektrárny Ignalina.
(3)

Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Polsko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem rozpočtové strategie, z níž aktualizovaný program vychází, je snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP do roku 2007 a udržet míru zadlužení pod úrovní 60 % HDP při zahrnutí příspěvků do důchodových systémů druhého pilíře (odhadovaný dopad zhruba 1,5 % HDP ročně), které budou nejpozději do roku 2007 vyčleněny mimo veřejný sektor v souladu s rozhodnutím Eurostatu. Aktualizace předpokládá postupné snižování schodku z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007. V porovnání s programem z května roku 2004 spočívají nejvýznamnější rozdíly ve vysoké revizi směrem dolů u poměrů dluhu k HDP, které byly sníženy v průměru přibližně o 4,3 procentního bodu, a v revizi cílové hodnoty schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP směrem nahoru, a to i přes předpokládané oživení hospodářského růstu.
(3)

S předpokládaným průměrným ročním přebytkem ve výši 2 % HDP pro veřejné rozpočty dokáže aktualizace zachovat pohodlnou rozpočtovou situaci po celou dobu platnosti programu. Přebytek je v podstatě vytvářen v prostředcích na sociální zabezpečení, zatímco finance ústřední vlády, které jsou v současnosti vyrovnané, by měly v období let 2005 – 2007 vykazovat nepatrné schodky. Cílem je opětovné vyrovnání financí ústřední vlády v roce 2007. Za tímto účelem přijala vláda pro období let 2004 – 2007 roční výdajové limity. Ve srovnání s předchozí aktualizací se předpoklady pro přebytek veřejných financí od roku 2004 do roku 2007 v podstatě nezměnily.
(3)

Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Slovensko vykazuje nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem aktualizace programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007, v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 (bez příspěvků na fondový důchodový systém, jejichž výše se odhaduje na 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % v roce 2006 a 1,1 % v roce 2007). Těžiště snížení celkového i primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají oba schodky zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánovaná celková úprava o 0,8 procentního bodu je odložena na rok 2007. I bez dopadu vyplývajícího ze zavedení fondového důchodového pilíře v roce 2005 se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech. Ve srovnání s programem z května roku 2004, kde se úprava zakládala na výdajích, aktualizace počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů. Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou cestu k nápravě stanovenou v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní. Přes značné úspěchy v oblasti konsolidace, jichž bylo až dosud dosaženo, a dopad důchodové reformy by rychlejší snižování schodku, zejména v roce 2005, usnadnilo Slovensku provádění strategie k přijetí eura, posílilo by finanční důvěryhodnost Slovenska v souvislosti s ERM2, podpořilo by proticyklické působení a mohlo by napomoci zmírnění tlaků na zhodnocování měny. Byla by tím rovněž připravena cesta pro téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav strukturálního rozpočtu a dosáhlo by se dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech.
(4)

Rizika pro rozpočtové výhledy jsou poměrně vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklánějí k výsledkům, které jsou lepší než se v prvních letech programu předpokládalo. Po řadu let vykazovalo Dánsko rozpočtové přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy přebytek dosáhl 1,0 % HDP, ačkoliv HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Ceny ropy, vyšší než se předpokládalo v aktualizovaném programu, by také mohly přispět ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je malým čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by také měla zajistit trvalé příjmy, a podpořit tak příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu budou předpokládané výsledky ohroženy, pokud se nepodaří udržet růst veřejných výdajů ve stanoveném rozmezí, zejména na úrovni místní správy, nebo pokud se nepodaří dosáhnout střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti.