ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8)

Návrhy opatření, jež nespadají pod bod 6, by měly být Komisi předkládány prostřednictvím standardního oznamovacího formuláře uvedeného v příloze I. Návrhy oznamovaných opatření by měly zahrnovat všechny následující body, jestliže to připadá v úvahu: a) relevantní trh produktů nebo služeb, zvláště popis produktů a služeb, které mají být zahrnuty do relevantního trhu a vyňaty z relevantního trhu na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky; b) relevantní zeměpisný trh, včetně podložené analýzy konkurenčních podmínek na základě nahraditelnosti na straně poptávky a na straně nabídky; c) hlavní podniky působící na relevantním trhu; d) výsledky analýzy relevantního trhu, zvláště zjištění ohledně přítomnosti nebo nepřítomnosti účinné konkurence, spolu s jejich důvody. Pro tyto účely by návrh opatření měl obsahovat analýzu podílů jednotlivých podniků na trhu a odkaz na ostatní relevantní kritéria, připadají-li v úvahu, jako jsou například překážky vstupu na trh, úspory z rozsahu a úspory ze sortimentu, vertikální integrace, kontrola nad infrastrukturou, kterou nelze snadno duplikovat, technické výhody nebo nadřazenost, neexistující nebo slabá tržní síla na straně poptávky, snadný nebo přednostní přístup ke kapitálovým trhům / finančním zdrojům, celková velikost podniku, diverzifikace produktů/služeb, vysoce rozvinutá distribuční a prodejní síť, nepřítomnost potenciální konkurence a překážky pro expanzi; e) v případech, kdy to připadá v úvahu, podniky, které mají být označeny za mající jednotlivě nebo společně s jinými významnou tržní sílu ve smyslu článku 14 směrnice 2002/21/ES, a odůvodnění, důkazy a případné další relevantní věcné informace svědčící ve prospěch takového označení; f) výsledky předchozích veřejných konzultací provedených vnitrostátním regulačním orgánem; g) stanovisko vydané vnitrostátním orgánem na ochranu hospodářské soutěže, je-li poskytnuto; h) důkazy, že v době oznámení Komisi již byly provedeny příslušné kroky k oznámení návrhu opatření vnitrostátním regulačním orgánům ve všech ostatních členských státech; i) v případě oznámení návrhu opatření, která spadají do působnosti článku 5 nebo 8 směrnice 2002/19/ES nebo článku 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES (6), konkrétní regulační povinnosti navržené k řešení nedostatku účinné konkurence na dotyčném relevantním trhu nebo v případech, kdy je relevantní trh shledán účinně konkurenčním a takové povinnosti vzhledem k tomuto trhu již byly uloženy, návrh opatření, kterým se tyto povinnosti mají zrušit.
(1)

Směrnice 86/362/EHS a 90/642/EHS stanoví, že by Komise měla postupně pracovat na vytvoření systému, který by umožnil odhad dietární expozice pesticidům. Má-li být možné provádět reálné odhady, měly by být k dispozici údaje o sledování reziduí pesticidů v řadě potravinářských výrobků, které představují hlavní složky evropské stravy. Obecně se má za to, že hlavní složky evropské stravy tvoří 20 až 30 potravin. Vzhledem ke zdrojům, jež jsou pro účely sledování reziduí pesticidů na vnitrostátní úrovni k dispozici, jsou členské státy v rámci koordinovaného monitorovacího programu schopny ročně analyzovat vzorky pouze osmi produktů. Používání pesticidů vykazuje změny v časovém rozpětí tříletých cyklů. Proto by měly být jednotlivé pesticidy v zásadě sledovány ve 20 až 30 potravinách v řadě tříletých cyklů.
Úřední věstník L 034 , 09/02/1979 S. 0004 - 0004

Finské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 10 S. 0175

Řecké zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 24 S. 0051

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 3 Svazek 10 S. 0175

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 03 Svazek 15 S. 0133

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 03 Svazek 15 S. 0133



Nařízení Rady (EHS) č. 235/79 ze dne 5. února 1979, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1696/71 o společné organizaci trhu s chmelem, pokud jde o ověření rovnocennosti ověřovacích listin původu přiložených ke chmelu dováženému ze třetích zemí RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 43 a 235 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1], vzhledem k tomu, že čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1696/71 o společné organizaci trhu s chmelem [2], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1170/77 [3], stanoví, že rovnocennost ověřovacích listin původu přiložených ke chmelu dováženému ze třetích zemí a vydaných orgány země původu s ověřovacími listinami původu Společenství musí být ověřena nejpozději do 31. prosince 1978; vzhledem k tomu, že v současné době se pouze omezený počet třetích zemí zavázal kontrolovat, zda chmel, který vyvážejí do Společenství, splňuje požadované znaky jakosti, a určil subjekty pro vydávání ověřovacích listin původu; že byla uznána rovnocennost těchto ověřovacích listin původu s ověřovacími listinami původu Společenství; vzhledem k tomu, že určité třetí země potřebují více času pro vytvoření nezbytných administrativních postupů a kontrol; vzhledem k tomu, že vývoj na světovém trhu s chmelem naznačuje, že v blízké budoucnosti vstoupí na tento trh nové producentské země; že by se proto neměl stanovovat pro ověření rovnocennosti ověřovacích listin původu přiložených k produktům vyváženým těmito zeměmi do Společenství žádný konečný termín, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 V čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1696/71 se v poslední větě zrušují slova "nejpozději do 31. prosince 1978". Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 5. února 1979. Za Radu předseda P. Mehaignerie [1] Stanovisko ze dne 19. ledna 1978 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). [2] Úř. věst. L 175, 4.8.1971, s. 1. [3] Úř. věst. L 137, 3.6.1977, s. 7. --------------------------------------------------
Úřední věstník L 117 , 12/05/1979 S. 0019 - 0019

Finské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 2 S. 0140

Řecké zvláštní vydání: Kapitola 02 Svazek 7 S. 0211

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 2 Svazek 2 S. 0140

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 02 Svazek 6 S. 0005

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 02 Svazek 6 S. 0005



Nařízení Komise (EHS) č. 936/79 ze dne 11. května 1979 o zařazení hovězího masa do položky 02.01 A II a) 4 aa) společného celního sazebníku KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 97/69 ze dne 16. ledna 1969 o opatřeních k jednotnému uplatňování nomenklatury společného celního sazebníku [1], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 280/77 [2], a zejména na článek 3 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že k zajištění jednotného uplatňování nomenklatury společného celního sazebníku je nezbytné přijmout opatření k zařazení čerstvých nebo chlazených oddělených předních čtvrtí hovězího masa, od kterých byl oddělen první obratel; vzhledem k tomu, že společný celní sazebník tvořící přílohu nařízení Rady (EHS) č. 950/68 [3] naposledy pozměněného nařízením (EHS) č. 882/79 [4] zařazuje nevykostěné hovězí maso, čerstvé nebo chlazené do položky 02.01 A II a) 4 aa); vzhledem k tomu, že v poznámce 1 A písm. e) ke kapitole 2 společného celního sazebníku jsou oddělené přední čtvrti přesně vymezeny a zejména je zde uvedeno, že se jedná o přední části půlek jatečně upravených těl zahrnující všechny kosti; na základě této skutečnosti nemohou být tyto produkty, které neobsahují první obratel, považovány za oddělené přední čtvrti; vzhledem k tomu, že dotyčné produkty je třeba zařadit jako nevykostěné hovězí maso, čerstvé nebo chlazené do položky 02.01 A II a) 4 aa) vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro nomenklaturu společného celního sazebníku, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Čerstvé nebo chlazené oddělené přední čtvrti hovězího masa, od kterých byl oddělen první obratel, se zařazují do položky společného celního sazebníku: 02.01 Maso a poživatelné droby ze zvířat čísel 01.01 až 01.04 včetně, čerstvé, chlazené nebo zmrazené: A. Maso: II. hovězí a) čerstvé nebo chlazené: 4. ostatní aa) nevykostěné. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 11. května 1979. Za Komisi Étienne Davignon člen Komise [1] Úř. věst. L 14, 21.1.1969, s. 1. [2] Úř. věst. L 40, 11.2.1977, s. 1. [3] Úř. věst. L 172, 22.7.1968, s. 1. [4] Úř. věst. L 111, 4.5.1979, s. 14. --------------------------------------------------
(7)

Z posouzení rizik vyplývá, že orientace rozpočtové politiky, která je popsána v programu, nemusí po roce 2008 stačit k dosahování střednědobého cíle. Zatímco v roce 2008 by bylo střednědobého cíle zhruba dosaženo, orientace rozpočtové politiky v dalších letech by mohla strukturální saldo od střednědobého cíle vzdálit, což by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu – Rada konstatuje, že by to nemuselo být ani v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007 –, pokud by nebyly využity rezervy, které jsou v programu označeny jako rezervy pro nepředvídané události, což by vedlo k výrazně lepší situaci na straně příjmů nebo většímu omezení výdajů, než je uvedeno v programu. V takovém případě by bylo pro plnění střednědobého cíle a zachování souladu s paktem nutné zvýšit úsilí ve strukturální oblasti.
(5)

Cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je zrychlení fiskální konsolidace směřující k dosažení střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření, a to snížením strukturálního schodku o více než 0,5 procentního bodu HDP ročně, v souladu s výzvou obsaženou ve stanovisku Rady ze dne 27. února 2007 k předchozí aktualizaci programu stability, která navrhovala, aby Řecko „posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle“. Konkrétně by podle plánu mělo být střednědobého cíle dosaženo dříve než v cílovém roce stanoveném v předchozí aktualizaci programu (2012), ačkoli až po programovém období (2010). Cílem programu je ze schodku 2,75 % HDP v roce 2007 dosáhnout do roku 2010 vyrovnaného rozpočtu v nominálním vyjádření. Předpokládá se, že se primární přebytek zlepší na 3,75 % HDP v roce 2010 z 1,25 % v roce 2007. Plánovaná úprava se především zaměřuje na stranu příjmů a částečně vyplývá z provádění diskrečních opatření týkajících se nepřímých daní a daní z nemovitostí a částečně ze zlepšení daňového systému a zintenzivnění boje proti daňovým únikům a podvodům. Zatímco celkové výdaje v poměru k HDP klesají jen mírně, jejich struktura by se měla změnit a sociální platby by měly vzrůst o 1 procentní bod HDP, což bude zhruba vyrovnáno snížením mezispotřeby. S ohledem na automatický vliv nedávné úpravy HDP je podle vcelku srovnatelného makroekonomického scénáře rozpočtový cíl předložený v programu značně podobný cíli v předchozí aktualizaci pro rok 2008 a přísnější pro rok 2009. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, odhadovaný na 93,4 % HDP v roce 2007, což je nad referenční hodnotou 60 % HDP vyplývající ze Smlouvy, poklesne během programového období o 10 procentních bodů.
(7)

S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s doporučením Rady týkajícím se trvalé nápravy nadměrného schodku nejpozději do roku 2008. Po snižování schodku v roce 2006 a 2007 je cílem aktualizace programu snížit strukturální schodek o 0,5 procentního bodu HDP v roce 2008. Rada konstatuje, že je to v souladu se zaměřením rozpočtové politiky schváleným Euroskupinou v dubnu roku 2007. Podle programu by bylo při běžných makroekonomických výkyvech dosaženo dostatečně vysoké rezervy proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2009. Vzhledem k rizikům pro rozpočtové cíle, je možné, že do roku 2010 tato rezerva nebude zajištěna. Navíc nebude orientace rozpočtové politiky uvedená v programu asi stačit pro zajištění toho, aby do roku 2010 bylo, jak předpokládá program, dosaženo střednědobého cíle. I když je plánovaná rychlost konsolidace za účelem splnění střednědobého cíle v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, bude úprava vzhledem k výše uvedeným rizikům nejspíš vyžadovat další úsilí. A konečně vzhledem k rizikům týkajícím se odhadu zadlužení zdůrazněným již dříve může podíl dluhu dostatečně klesnout k referenční hodnotě až na konci programového období.
(6)

Rizika pro rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jednu stranu jsou v programu obsažené makroekonomické předpoklady pro rok 2008 opatrné, s možností dosažení lepších rozpočtových výsledků, než program předpokládá. Program poskytuje podrobné informace o předpokládaných opatřeních v oblasti příjmů a daňové výhledy se jeví jako věrohodné. Na druhou stranu se navzdory celkově dobrým výsledkům v posledních letech stalo zvykem věnovat část nad očekávání vysokých příjmů na zvýšení výdajů prostřednictvím dodatečných rozpočtů, což vede k nedodržení stanovených výdajových cílů. Pokud se hospodářské zpomalení ukáže být výraznější nebo trvalejší, než předpokládá scénář programu, odrazilo by se to také v méně příznivém stavu veřejných financí. Zvláště pokud by se úvěrově financovaný rychlý růst hospodářství Estonska tažený domácí poptávkou náhle zpomalil nebo pokud by se složení růstových faktorů výrazně změnilo směrem k méně daňově náročné růstové struktuře, rozpočet by se dostal pod tlak.
(3)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá stabilizaci hospodářství s postupným snižováním růstu HDP z 10,5 % v roce 2007 na 6,8 % v roce 2010. Podle programu bude k růstu nejvíce přispívat domácí poptávka, i když se od roku 2007 do roku 2008 předpokládá její značné zpomalení. S ohledem na momentálně dostupné údaje (2) se zdá, že tento scénář vychází z reálných předpokladů růstu. Předpokládané zpomalení domácí poptávky však zdaleka není jisté a ekonomický scénář programu doprovázejí velmi vysoká rizika pro makroekonomickou stabilitu, včetně trvalého přehřívání se značným rizikem prudkého poklesu v pozdější fázi. Bez větší změny celkové poptávky a nabídky, než jak je popsána v programu, by zahraniční pozice navíc nebyla v dlouhodobější perspektivě udržitelná. Předpokládané hodnoty pro vývoj inflace uvedené v programu, které se jeví jako reálné, ukazují, že Lotyšsko se bude stále více vzdalovat nominální konvergenci, a to nejméně do roku 2008. Nejistoty navíc budou i nadále velké mimo jiné z důvodu trvající pohyblivosti cen energie a dalších komodit a v závislosti na tom, jak se bude vyvíjet současná spirála mezd a cen. Omezení kompenzací ve veřejném sektoru má zásadní význam pro dosažení zpomalení růstu mezd v celém hospodářství, což bude nezbytné pro zvrat současné dynamiky nákladů a cen a prudce se snižující konkurenceschopnosti v oblasti nákladů.
(5)

Střednědobá rozpočtová strategie programu usiluje o udržení neutrální orientace fiskální politiky po celé programové období. Střednědobý rozpočtový cíl prezentovaný v programu byl upraven z vyrovnané pozice ve strukturálním vyjádření (t.j. cyklicky očištěné hodnoty bez jednorázových a jiných přechodných opatření) na přebytek ve výši 1,5 % HDP, který má být dodržován po celou dobu trvání programu. Přestože byl střednědobý cíl potvrzený ve stanovisku Rady přísnější než cíl požadovaný v Paktu, jeho značná úprava směrem nahoru v rámci programu odpovídá rostoucí vnější nerovnováze, zrychlující se inflaci a předpokládanému vlivu stárnutí populace. Očekává se, že celkové saldo veřejných financí a primární saldo budou po celé programové období stabilní a zůstanou zhruba na úrovni 3 %, respektive 4 % HDP. V programu se očekává, že se poměr příjmů a výdajů vůči HDP během programového období zvýší zhruba o 1,75 procentního bodu, přičemž k největším změnám dojde v roce 2008. Na straně příjmů se v rámci programu předpokládá zvýšení „jiných příjmů“ o 2,25 % HDP, které bude odrážet především zvýšení transferů z EU v průběhu programového období. Pro rok 2008 se očekává zvýšení daňových příjmů o 1,25 % HDP, a to v důsledku zvyšování sazeb některých spotřebních daní, zlepšení daňové morálky a zkvalitnění skladby růstu. Očekává se, že zavedení rovné daně z příjmů fyzických osob bude zcela financováno z dalšího odkrývání šedé ekonomiky a z rušení některých daňových úlev. V letech 2009 a 2010 by měly mírně poklesnout daňové příjmy a příjmy z odvodů na sociální zabezpečení. Objem odvodů na sociální zabezpečení by měl poklesnout také v roce 2008, a to o 1 % HDP díky snížení sazby příspěvků; to však bude z velké míry vyváženo zvýšením základu, z nějž se odvody vypočítávají. Pokud jde o výdaje, očekává program během programového období zásadní restrukturalizaci a zvýšení kapitálových výdajů o zhruba 2 % HDP, které budou ve stále větší míře financovány z transferů z EU, a „dalších výdajů“ o zhruba 1,5 % HDP. Toto zvýšení bude do jisté míry kompenzováno nižšími úrokovými výdaji, nižšími sociálními transfery a snížením mzdových výdajů vlády vzhledem k plánovanému snížení počtu pracovníků ve veřejném sektoru. Stávající rozpočtové cíle, opírající se o vyšší než očekávaný přebytek za rok 2007 jsou mnohem ambicióznější než v programu z ledna 2007, a to i v důsledku mírně lepší perspektivy hospodářského vývoje.
(2)

Kypr vykazoval během posledních deseti let stabilní hospodářský růst, byť s určitými fluktuacemi v některých letech, jež odrážejí citlivost malé otevřené ekonomiky vůči vnějším šokům. Fiskální politika nevyužívala vždy výhodných cyklických podmínek pro dosažení cíle téměř vyrovnaného či přebytkového rozpočtu, jenž by poskytl dostatečnou rezervu při běžných výkyvech a umožnil plný účinek automatických stabilizátorů ve fázích hospodářského poklesu. Toto opět ukazuje nutnost zdržet se procyklické politiky v příznivých obdobích. Kyperské orgány během posledních čtyřech let úspěšně usilovaly o konsolidaci rozpočtu, jež byla založená převážně na příjmové straně a měla za následek snížení schodku veřejných financí z 6,5 % HDP v roce 2003 na 1,2 % v roce 2006. Díky pravděpodobně přechodné struktuře růstu spojené s vysokými daňovými příjmy, jež znamenala mimořádně vysoké příjmy státní pokladny, dosáhl rozpočet v roce 2007 podle současných odhadů přebytku ve výši 1,5 % HDP. Dále se snížila výše dluhu z 69 % HDP v roce 2003 na cca 60 % v roce 2007. Limitované omezení běžných primárních výdajů a pravděpodobně přechodný charakter účinků struktury nedávného zvýšení daňových příjmů zdůrazňují potřebu dalšího zlepšení kontroly výdajů. To by napomohlo stabilizaci hospodářství v novém kontextu po vstupu do eurozóny. Ke kontrole primárních výdajů a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí by rovněž přispěla reforma důchodového systému a včasné provádění přijatých reforem systému zdravotní péče.
(2)

Švédské hospodářství v posledních letech vykazuje dobré výsledky. V roce 2007 vstoupila ekonomika do zralejší fáze, která se projevuje silnou domácí poptávkou podpořenou silnými investicemi a růstem soukromé spotřeby. S ohledem na tyto souvislosti jsou silné také švédské veřejné finance vykazující trvalý a značný přebytek. Zdravé veřejné finance podporuje také makroekonomický rámec orientovaný na stabilitu, zdravý hospodářský růst a národní rozpočtový rámec založený na pravidlech. I když se má podle prognózy hospodářská aktivita v následujících letech postupně zpomalit, očekává se, že hospodářské základy a fiskální situace zůstanou příznivé. V této souvislosti je důležité, aby manévrovací prostor poskytovaný silnými veřejnými financemi nebyl použit k trvalému navyšování výdajů na veřejnou spotřebu. Zejména pokud by místní samosprávy v příznivých obdobích zvyšovaly výdaje, mohlo by to vést k trvalému navýšení výdajů na veřejnou spotřebu v budoucnu, což by mohlo narušit plány na mírné snížení poměru výdajů k HDP v průběhu času a strategii vlády snížit daně za účelem posílení pracovních pobídek.
Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2008 vesměs vyrovnaná díky očekávaným výsledkům v roce 2007, které jsou lepší, než bylo stanoveno v programu, a protože by rozpočtové rezervy mohly vyrovnat případné odchylky na straně výdajů. Od roku 2009 by mohly být rozpočtové výsledky horší, než předpokládá program. Rizika vyplývající z makroekonomického výhledu, která ohrožují nápravu schodku, jsou v roce 2008 neutrální. Od roku 2009 existuje riziko nižšího než očekávaného růstu HDP, což by vedlo k vyššímu schodku. Objevují se jisté známky uvolnění, pokud jde o dohled nad dodržováním opatření na straně výdajů, neboť výdaje od poloviny roku 2007 doháněly příjmy, které byly vyšší, než se očekávalo, a nominální zmrazení platů ve veřejném sektoru (které by mělo skončit v roce 2009) nebude v roce 2008 dodrženo (jelikož platy ve veřejném sektoru byly zvýšeny, a to částečně díky vyšší než očekávané inflaci). Mohla by se objevit další rizika na straně výdajů, pokud plánovaná reorganizace silně zadlužené státní železniční společnosti nepovede ke snížení příslušných vládních výdajů (5). Další plány a navazující kroky pro strukturální reformy veřejné správy, zdravotnictví, důchodového systému, cenových dotací a vzdělávacího systému hrají zásadní roli v omezování výdajů. Musí však být zcela upřesněny a přijaty.

Důležitý reformní návrh na zlepšení rozpočtového řízení, který byl Parlamentu předložen v listopadu 2007, by měl pomoci zvýšit věrohodnost rozpočtové strategie a omezit rozpočtová rizika. To však bude vyžadovat přijetí kvalifikovanou většinou a je třeba ještě vyzkoušet účinnost návrhu, pokud jde o zvrácení dosavadního trendu rozpočtových schodků. Přestože jsou rozpočtové výsledky za poslední období lepší, než se očekávalo, počínaje rokem 2009 existuje na základě minulých zkušeností a oproti původním záměrům riziko uvolňování rozpočtové politiky. Rizika ohrožující rozpočtové cíle stejně tak platí i pro míru zadlužení, a proto by její vývoj předpokládaný od roku 2009 mohl být rovněž méně příznivý, než je předvídáno v programu.
Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Zejména vzhledem k nadhodnocené daňové elasticitě uvedené v programu a s ohledem na nejnovější údaje týkající se plnění rozpočtu není pravděpodobné, že bude v roce 2007 dosaženo plánované úrovně příjmů. To by během programového období znamenalo na straně příjmů negativní vliv na výchozí pozice, z čehož by vyplývaly horší rozpočtové výsledky, než bylo na období 2008 až 2010 plánováno. To by mohlo být dále umocněno příznivými předpoklady růstu na léta 2008 až 2009. Vzestupný trend zejména v případě příspěvků na sociální zabezpečení a nepřímých daní může být rovněž nadhodnocen. Na straně výdajů se zdá, že program i nadále vyčleňuje nadměrné zdroje na investice. Následkem toho vyvstávají rizika, že zdroje přidělené na investice budou přinejmenším zčásti přesměrovány na běžné výdaje, jak tomu již bylo v minulosti, a to zejména do položek, které se v programu jeví jako podhodnocené, což se týká především náhrad zaměstnancům, sociálních transferů a subvencí.

Ačkoli program předpokládá v období 2008 až 2010 obezřetnější mzdovou politiku ve veřejném sektoru, není to v programu konkretizováno a o realističnosti tohoto předpokladu nesvědčí ani překročení mzdových výdajů veřejného sektoru v minulosti: v roce 2006 a 2007 bylo zvýšení výdajů za mzdy překročeno oproti původnímu plánu více než dvojnásobně. Při zohlednění tohoto posunu na straně výdajů může být poměr výdajů k HDP oproti plánu vyšší, a to zejména v období 2009 až 2010. Dalšími rizikovými faktory jsou nedostatky v plánování a plnění rozpočtu, tlaky na výdaje během volebních let 2008 a 2009 a nejistota ohledně výše náhrad vyplácených z veřejných rozpočtů vlastníkům majetku znárodněného v době komunistického režimu na základě tzv. „majetkového fondu“. Kromě toho zpřísnění fiskální politiky, které se předpokládá v roce 2010, není dostatečně podloženo konkrétními opatřeními.
(6)

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se do roku 2008 jeví jako víceméně vyvážená, zatímco výsledky by od roku 2009 mohly být z důvodu neočekávaně silného hospodářského růstu lepší, než se v programu očekávalo. Na druhé straně by ještě měly být plně uvedeny podrobnosti týkající se plánovaných opatření. Pokud bude hospodářský růst vyšší, než se předpokládá v programu, mělo by se to od roku 2009 projevit lepším rozpočtovým výsledkem, aby se předešlo procyklickému zaměření fiskální politiky.