ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(66)

Je třeba výrazně podporovat investice do větší nové infrastruktury a zároveň zajistit řádné fungování vnitřního trhu s elektřinou. S cílem posílit pozitivní dopad, který na hospodářskou soutěž a bezpečnost dodávek mají výjimky udělené propojovacím vedením stejnosměrného proudu, by se měl ve fázi plánování projektu otestovat tržní zájem a měly by být přijaty předpisy pro řízení přetížení. Pokud se propojovací vedení stejnosměrného proudu nacházejí na území více než jednoho členského státu, měla by žádosti o výjimku v krajním případě vyřizovat ACER s cílem lépe zohlednit přeshraniční dopady a usnadnit příslušné správní řízení. Kromě toho by vzhledem k mimořádně rizikovému profilu realizace těchto větších infrastrukturních projektů, pro něž byla udělena výjimka, mělo být možné poskytnout podnikům majícím zájem na dodávce a výrobě u příslušných projektů dočasnou výjimku z pravidel plného oddělení. Výjimky udělené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1228/2003 (13) jsou platné až do dne uplynutí jejich platnosti stanoveného v rozhodnutí o udělení výjimky. Na elektroenergetickou infrastrukturu na moři s duální funkčností (tzv. „offshore hybridní aktiva“) kombinující přenos větrné energie na moři směrem na pobřeží a do propojovacích vedení by se měla rovněž vztahovat výjimka, jaká se podle pravidel vztahuje na nová propojovací vedení stejnosměrného proudu. Pokud je to nezbytné, měl by regulační rámec řádně zvážit specifickou situaci těchto aktiv, s cílem překonat překážky bránící realizaci společensky nákladově účinných offshore hybridních aktiv.
(17)

Nařízení (EU) 2019/943 požaduje používání společné metodiky pro střednědobé až dlouhodobé evropské posouzení přiměřenosti zdrojů (prováděné na 10 let až jeden rok dopředu) s cílem zajistit, aby rozhodnutí členských států týkající se možných investičních potřeb byla přijímána transparentně a společně dohodnutým způsobem. Evropské posouzení přiměřenosti zdrojů má jiný účel než posouzení krátkodobé přiměřenosti, sloužící ke zjišťování možných problémů spojených s přiměřeností v rámci krátkých časových úseků, konkrétně posouzení sezónní přiměřenosti (na šest měsíců dopředu) a posouzení přiměřenosti nejméně na jeden den dopředu. Pro krátkodobé posouzení je třeba zavést společný přístup ke zjišťování možných problémů spojených s přiměřeností. ENTSO pro elektřinu by měla provádět zimní a letní posouzení přiměřenosti, aby upozornila členské státy a provozovatele přenosových soustav na rizika spojená s bezpečností dodávek elektřiny, jež by se mohla vyskytnout v následujících šesti měsících. ENTSO pro elektřinu by měla po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami a ve spolupráci s ACER a ECG ve složení tvořeném pouze zástupci členských států vypracovat pro tato posouzení přiměřenosti společnou pravděpodobnostní metodiku, aby je zkvalitnila. ENTSO pro elektřinu by měla návrh této metodiky a její případné aktualizace předložit ACER, která návrh a aktualizace schválí. Při konzultaci s ECG by ACER měla co nejvíce zohledňovat názory ECG. Metodiku by měla ENTSO pro elektřinu aktualizovat, kdykoli se objeví významné nové informace. ENTSO pro elektřinu by měla mít možnost přenést úkoly týkající se posouzení sezónní přiměřenosti na regionální koordinační centra, přičemž přenesené úkoly by měly být prováděny pod jejím dohledem.
Komise by měla připravit, za podpory Evropské skupiny pro certifikaci kybernetické bezpečnosti a Skupiny zúčastněných stran pro certifikaci kybernetické bezpečnosti a po otevřené a široké konzultaci, průběžný pracovní program Unie pro evropské systémy certifikace kybernetické bezpečnosti a zveřejnit jej v podobě nezávazného nástroje. Průběžný pracovní program Unie by měl být strategický dokument umožňující průmyslovému odvětví, vnitrostátním orgánům a normalizačním orgánům zejména připravit s předstihem do budoucna evropské systémy certifikace kybernetické bezpečnosti. Průběžný pracovní program Unie by měl zahrnovat víceletý přehled žádostí o návrhy systémů, které má Komise v úmyslu předložit agentuře ENISA k přípravě na základě konkrétních důvodů. Komise by měla vzít průběžný pracovní program Unie v úvahu při přípravě průběžného plánu pro normalizaci IKT a žádostí o vypracování norem určených evropským normalizačním organizacím. S ohledem na rychlé zavádění a přijímání nových technologií, výskyt dříve neznámých kybernetických bezpečnostních rizik a legislativní vývoj a vývoj na trhu by Komise nebo Evropská skupina pro certifikaci kybernetické bezpečnosti měly být oprávněny požádat agenturu ENISA, aby vypracovala návrhy systémů, které nebyly zahrnuty do průběžného pracovního programu Unie. V takových případech by Komise a Evropská skupina pro certifikaci kybernetické bezpečnosti měly rovněž posoudit nezbytnost takové žádosti tím, že zohlední celkové záměry a cíle tohoto nařízení a potřebu zajištění kontinuity, pokud jde o plánování a použití zdrojů agentury ENISA.

V návaznosti na takovou žádost by agentura ENISA měla neprodleně vypracovat návrhy systémů pro konkrétní produkty, služby a procesy IKT. Komise by měla vyhodnotit pozitivní a negativní dopad své žádosti na daný zvláštní trh, zejména její dopad na malé a střední podniky, inovace, překážky vstupu na tento trh a náklady pro koncové uživatele. Komisi by měla být svěřena pravomoc, aby na základě návrhu systému předloženého agenturou ENISA přijala evropský systém certifikace kybernetické bezpečnosti prostřednictvím prováděcích aktů. S ohledem na obecný účel a bezpečnostní cíle stanovené v tomto nařízení by evropské systémy certifikace kybernetické bezpečnosti přijaté Komisí měly určovat minimální soubor prvků týkajících se předmětu, rozsahu a fungování konkrétního systému. Tyto prvky by měly mimo jiné zahrnovat rozsah a předmět certifikace kybernetické bezpečnosti včetně kategorií produktů, služeb a procesů IKT, na které se certifikace vztahuje, podrobnou specifikaci požadavků na kybernetickou bezpečnost, například prostřednictvím odkazu na příslušné normy nebo technické specifikace, konkrétní kritéria a metody hodnocení a úroveň záruky („základní“, „podstatná“ nebo „vysoká“), kterou mají zajistit, a případně úroveň hodnocení. Agentura ENISA by měla mít možnost žádost Evropské skupiny pro certifikaci kybernetické bezpečnosti odmítnout. Takové rozhodnutí by měla přijmout správní rada a mělo by být řádně zdůvodněno.
(6)

Kontrolní opatření, která budou zavedena v souvislosti se svobodnými pásmy a tzv. „svobodnými přístavy“ by měla mít co nejširší oblast působnosti, pokud jde o dotčené celní režimy, aby se zamezilo obcházení tohoto nařízení využíváním těchto svobodných pásem, které představují potenciální zdrojové oblasti pro pokračující šíření nedovoleného obchodování. Tato kontrolní opatření by se proto měla týkat nejen kulturních statků propuštěných do volného oběhu, nýbrž také kulturních statků propuštěných do zvláštního celního režimu. Tato oblast působnosti by však neměla jít nad rámec cíle spočívajícího v zabránění vstupu nedovoleně vyvezených kulturních statků na celní území Unie. Systematická kontrolní opatření by sice měla zahrnovat propuštění do volného oběhu a některé zvláštní celní režimy, do nichž lze propustit kulturní statky vstupující na celní území Unie, tranzit by však měl být ze systematických kontrolních opatření vyloučen.
(8)

Vzhledem k tomu, že některá ustanovení ochranných a donucovacích opatření NAFO jsou smluvními stranami NAFO častěji pozměňována a že budou pravděpodobně dále pozměňována i v budoucnu, by se v zájmu rychlého začlenění budoucích změn ochranných a donucovacích opatření NAFO do právních předpisů Unie měla na Komisi přenést pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o tyto aspekty: seznam činností výzkumných plavidel; opatření týkající se rybolovu krevety severní; změna hloubek rybolovu a odkazy na oblasti s omezením rybolovu nebo uzavřené oblasti; postupy týkající se plavidel s oprávněním k rybolovu, která mají na palubě více než 50 tun živé hmotnosti celkového úlovku odloveného mimo oblast upravenou předpisy, vstupujících do oblasti s cílem lovit platýse černého, které je třeba dodržet před zahájením rybolovu platýse černého; obsah elektronického předávání údajů, seznam platných dokladů, které musí být k dispozici na palubě plavidel, obsah rozpisů kapacity; dokumentace o nájemních dohodách, která musí být k dispozici na palubě plavidel; údaje ze systému sledování plavidel (VMS); ustanovení o elektronickém nahlašování a o obsahu oznámení; povinnosti velitele rybářského plavidla během inspekce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (9). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.
(52)

Mělo by být zřízeno centrální úložiště pro podávání zpráv a statistiky (CRRS) s cílem vytvářet mezisystémové statistické údaje a analytické zprávy pro účely politiky, provozu a kvality údajů, a to v souladu s příslušnými právními nástroji. Agentura eu-LISA by měla zřídit, provést a ve svých technických prostorách provozovat CRRS. CRRS by mělo obsahovat anonymizované statistické údaje z informačních systémů EU, CIR, MID a sdílené BMS. Údaje obsažené v CRRS by neměly umožnit zjištění totožnosti jednotlivců. Agentura eu-LISA by měla zajistit automatizovanou anonymizaci údajů a anonymizované údaje zaznamenat do CRRS Anonymizace údajů by měla probíhat automatizovaně a pracovníkům agentury eu-LISA by neměl být udělen přímý přístup k žádným osobním údajům uloženým v informačních systémech EU nebo ve složkách interoperability.
(43)

Manuální ověření různých totožností by mělo být zajištěno orgánem, který vytváří nebo aktualizuje údaje, jež vedly ke shodě a následně k propojení s údaji, které jsou již uloženy v jiném informačním systému EU. Orgán odpovědný za manuální ověření různých totožností by měl posoudit, zda existují vícenásobné totožnosti oprávněně nebo neoprávněně odkazující k téže osobě. Takové posouzení by mělo proběhnout pokud možno za přítomnosti dotčené osoby a, je-li to nutné, mělo by se požadovat další vysvětlení nebo doplňující informace. Toto posouzení by mělo proběhnout neprodleně, v souladu s právními požadavky na přesnost informací podle unijního a vnitrostátního práva. Pohyb dotčených osob, a to zejména pohyb přes hranice, bude po dobu ověřování omezen, přičemž tato doba by neměla trvat neomezeně. Existence žlutého propojení v MID by sama o sobě neměla být důvodem pro odepření vstupu a každé rozhodnutí o povolení nebo odepření vstupu by se mělo výlučně zakládat na příslušných ustanoveních nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 (9).
(9)

Cíl poskytnout občanům Unie prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic, ve kterém je zaručen volný pohyb osob, také vyžaduje, aby byly uchovávány úplné informace o odsouzení občanů Unie, kteří jsou zároveň státními příslušníky některé třetí země. Vzhledem k tomu, že by se tyto osoby mohly vykazovat více než jednou státní příslušností a že v odsuzujícím členském státě nebo v členském státě jejich státní příslušnosti by se mohla uchovávat různá odsouzení, je třeba začlenit do oblasti působnosti tohoto nařízení i občany Unie, kteří jsou zároveň státními příslušníky třetí země. Vyloučení těchto osob by vedlo k tomu, že by informace uchovávané v ECRIS-TCN byly neúplné. To by ohrozilo spolehlivost tohoto systému. Jelikož však tyto osoby mají občanství Unie, měly by být podmínky, za nichž mohou být údaje o jejich otiscích prstů zahrnuty do ECRIS-TCN, srovnatelné s podmínkami, za nichž jsou mezi členskými státy v rámci ECRIS, zavedeného rámcovým rozhodnutím 2009/315/SVV a rozhodnutím 2009/316/SVV, vyměňovány údaje o otiscích prstů občanů Unie. Proto by údaje o otiscích prstů týkající se občanů Unie, kteří jsou zároveň státními příslušníky třetí země, měly být zahrnuty do ECRIS-TCN pouze tehdy, pokud byly pořízeny v souladu s vnitrostátním právem v rámci trestního řízení, přičemž se rozumí, že pro takové zahrnutí by mělo být členským státům umožněno používat údaje o otiscích prstů pořízených pro jiné účely, než je trestní řízení, pokud je toto použití povoleno podle vnitrostátního práva.
(17)

Za účelem zajištění náležitého informování spotřebitelů a podpory kvalitních výrobních postupů by mělo být možné, aby byl zákonný název jakékoli lihoviny doplněn slovem „suchý“ nebo „dry“, tedy slovem buď přeloženým do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu, nebo nepřeloženým, jak je uvedeno kurzivou v tomto nařízení, pokud tato lihovina není slazena. V souladu se zásadou, že informace o potravinách nesmějí být zavádějící, zejména v tom smyslu, že by vyvolávaly dojem, že dotčená potravina má zvláštní vlastnosti přesto, že všechny podobné potraviny mají stejné vlastnosti, by se toto pravidlo nemělo uplatňovat na lihoviny, které podle tohoto nařízení nesmějí být slazeny, a to ani pro dotvoření chuti, zejména na whisky nebo whiskey. Toto pravidlo by se nemělo uplatňovat ani na gin, destilovaný gin a London gin, na něž by se měla i nadále vztahovat zvláštní pravidla pro slazení a označování. Dále by mělo být možné označovat likéry, zejména likéry, jež se vyznačují nahořklou, hořkou, štiplavou, nakyslou, kyselou nebo citrusovou chutí, bez ohledu na stupeň oslazení, jako „suché“ nebo „dry“. Je nepravděpodobné, že by takové označení uvedlo spotřebitele v omyl, protože likéry mají mít určitý minimální obsah cukru. Proto v případě likérů by se označení „suché“ nebo „dry“ nemělo chápat tak, že tato lihovina není slazena.
(7)

Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu iniciativy. Tato minimální věková hranice by měla odpovídat věku, v němž mají občané právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu. V zájmu zvýšení účasti mladých občanů na demokratickém životě Unie a tím i plného využití potenciálu evropské občanské iniciativy coby nástroje participativní demokracie by členské státy, které to považují za vhodné, měly mít možnost stanovit tuto věkovou hranici na 16 let, přičemž by měly o této skutečnosti informovat Komisi. Komise by měla fungování evropské občanské iniciativy podrobovat pravidelnému přezkumu, a to i pokud jde o minimální věkovou hranici pro podporu iniciativy. Členské státy jsou vybízeny k tomu, aby zvážily stanovení minimální věkové hranice na 16 let v souladu se svým vnitrostátním právem.
(11)

Řízení podle tohoto nařízení by měla být ukončena bez přijetí nápravných opatření, pokud by přijetí nápravných opatření bylo se zvláštním ohledem na jejich dopad na jiné osoby, zejména spotřebitele nebo podniky v Unii, jakož i na jejich dopad na vysokou míru konektivity v celé Unii, v rozporu se zájmem Unie. Při posuzování zájmu Unie by měla být věnována zvláštní pozornost situaci členských států, které využívají výlučně nebo významnou měrou letecké dopravy pro své propojení se zbytkem světa, a měl by být zajištěn soulad s ostatními oblastmi politiky Unie. Řízení by rovněž měla být ukončena bez přijetí opatření, pokud podmínky pro jejich přijetí nebyly splněny nebo již nejsou dále plněny.
(50)

Je důležité, aby emise naměřené za celou dobu životnosti osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel byly hodnoceny na úrovni Unie. Za tímto účelem by Komise nejpozději do roku 2023 měla posoudit možnost vytvoření společné metodiky Unie pro hodnocení a ucelené vykazování údajů o emisích CO2 naměřených za celou dobu životnosti těchto vozidel uvedených na unijní trh. Komise by měla přijmout navazující opatření a případně i předložit legislativní návrhy.
(11)

S určeným registrem by měla Komise uzavřít smlouvu, která by měla obsahovat podrobné zásady a postupy, jimiž se tento registr řídí při organizaci a správě TLD .eu. Tato smlouva by měla být uzavřena na dobu určitou a mělo by být možné ji jednou prodloužit bez nového výběrového řízení.
(12)

Výbor pro HND uvedený v článku 4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (9) vydával stanoviska, poskytoval Komisi poradenství a byl jí nápomocen při výkonu jejích prováděcích pravomocí. Podle strategie pro novou strukturu Evropského statistického systému, která má za cíl lepší koordinaci a partnerství v jasném pyramidovém uspořádání v rámci tohoto systému, by Výbor pro ESS měl mít poradní úlohu a měl by být nápomocen Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí. Za tímto účelem by měl být Výbor pro HND nahrazen Výborem pro ESS, aby byl Komisi nápomocen při výkonu jejích prováděcích pravomocí podle tohoto nařízení. Nicméně pro účely plnění jiných úkolů, které dříve vykonával Výbor pro HND podle nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 a které nesouvisejí s pomocí při výkonu prováděcích pravomocí Komise, by Komise měla zřídit formální skupinu odborníků, aby jí tato skupina byla nápomocna pro tyto účely.
(39)

Jestliže však neformální přístup sítě SOLVIT nevede k požadovanému výsledku a přetrvávají pochybnosti ohledně slučitelnosti správního rozhodnutí se zásadou vzájemného uznávání, Komise by měla být oprávněna se na žádost kteréhokoli z dotčených center sítě SOLVIT touto otázkou zabývat. Komise by měla na základě svého posouzení vydat stanovisko, které by mělo být sděleno prostřednictvím příslušného centra sítě SOLVIT dotčenému hospodářskému subjektu a příslušným orgánům a vzato v úvahu během postupu v rámci sítě SOLVIT. Zásah Komise by měl mít stanovenou lhůtu 45 pracovních dnů, jež by nezahrnovala čas nutný k tomu, aby Komise obdržela dodatečné informace a dokumenty, které považuje za nezbytné. Pokud je případ během této doby vyřešen, neměla by Komise stanovisko vydávat. Tyto případy v rámci sítě SOLVIT by měly být předmětem samostatného postupu v databázi sítě SOLVIT a neměly by se zahrnovat do pravidelných statistik sítě SOLVIT.
(11)

Mělo by být možné vypnout inteligentní regulaci rychlosti, např. pokud řidič dostává falešná varování nebo nevhodné informace v důsledku nepříznivého počasí, dočasně si odporujícího dopravního značení v místech stavenišť nebo zavádějících, vadných nebo chybějících dopravních značek. Nad touto funkcí vypnutí daného systému by měl mít kontrolu řidič. Inteligentní regulaci rychlosti by mělo být možné vypnout na tak dlouho, jak je třeba, a měla by existovat možnost, aby řidič systém opět snadno zapnul. V případě vypnutí systému může být poskytována informace o omezení rychlosti. Systém by měl být při zapnutí zapalování vždy aktivní a řidič by měl být vždy informován o tom, zda je systém zapnutý nebo vypnutý.
(6)

Administrativní zátěž podniků, zejména malých a středních podniků, by měla být co nejnižší, přičemž by se měly co nejvíce zohlednit jiné zdroje údajů než zjišťování. Za účelem zmírnění zátěže podniků by mělo být možné stanovit odlišné požadavky na údaje v závislosti na velikosti a významu podnikových ekonomik členských států.
(15)

Tímto nařízením nejsou dotčena pravidla pro začleňování rizik podle směrnic 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2016/97 a (EU) 2016/2341 a nařízení (EU) č. 345/2013 a (EU) č. 346/2013, ani podle vnitrostátních právních předpisů, jimiž jsou upraveny osobní a individuální penzijní produkty, mimo jiné včetně příslušných použitelných kritérií proporcionality, jako jsou velikost, vnitřní organizace a povaha, rozsah a složitost příslušných činností. Toto nařízení usiluje o zvýšení transparentnosti ohledně způsobu, jakým účastníci finančního trhu a finanční poradci začleňují rizika týkající se udržitelnosti do svého investičního rozhodování a do investičního nebo pojišťovacího poradenství. Vyplyne-li z posouzení rizik týkajících se udržitelnosti závěr, že u daného finančního produktu nejsou žádná rizika týkající se udržitelnosti považována za relevantní, měly by být vysvětleny důvody pro tento závěr. Vyplyne-li z uvedeného posouzení, že tato rizika relevantní jsou, je třeba v kvalitativním nebo kvantitativním vyjádření zveřejnit informace o tom, v jaké míře mohou tato rizika týkající se udržitelnosti ohrozit výkonnost daného finančního produktu. Posouzení rizik týkajících se udržitelnosti a související informace zveřejňované před uzavřením smlouvy účastníky finančního trhu by se měly promítnout do informací zveřejňovaných před uzavřením smlouvy finančními poradci. Bez ohledu na preference koncových investorů v oblasti udržitelnosti by finanční poradci měli před poskytnutím poradenství zveřejnit informace o tom, jakým způsobem zohledňují rizika týkající se udržitelnosti při výběru finančního produktu, který je předkládán koncovým investorům. Tím by nemělo být dotčeno uplatňování ustanovení vnitrostátního práva provádějících směrnice 2014/65/EU a (EU) 2016/97, zejména povinnosti účastníků finančního trhu a finančních poradců, pokud jde o řízení produktů, posuzování vhodnosti a přiměřenosti a o posuzování požadavků a potřeb.
(28)

Všechny investiční podniky by měly mít interní postupy pro monitorování a řízení svých požadavků na likviditu. Tyto postupy mají zajistit, aby mohly investiční podniky řádně fungovat v průběhu času, aniž by potřebovaly vyčlenit likviditu specificky pro období napjatých podmínek. Za tímto účelem by všechny investiční podniky měly vždy držet nejméně jednu třetinu svého požadavku dle fixních režijních nákladů v likvidních aktivech. Příslušné orgány by však měly mít možnost osvobodit od tohoto požadavku malé a nepropojené investiční podniky. Uvedená likvidní aktiva by měla být vysoce kvalitní a v souladu s aktivy vyjmenovanými v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/61 (9), společně se srážkami, které se podle zmíněného nařízení v přenesené pravomoci na uvedená aktiva uplatní. Pro zohlednění rozdílu v profilech likvidity investičních podniků ve srovnání s úvěrovými institucemi by měl být seznam příslušných likvidních aktiv doplněn o nezatíženou vlastní hotovost a krátkodobé vklady investičního podniku (což by nemělo zahrnovat peníze zákazníků nebo finanční nástroje patřící zákazníkům) a některé finanční nástroje, pro které existuje likvidní trh. Nejsou-li od požadavků na likviditu osvobozeny, mohly by malé a nepropojené investiční podniky, stejně jako investiční podniky, které nemají oprávnění k provádění obchodních ani upisovacích činností, dále zahrnout mezi likvidní aktiva položky, které se týkají pohledávek z obchodního styku, nebo pohledávky z provizí a poplatků splatné do 30 dnů, pokud tyto položky nepřesahují jednu třetinu minimálního požadavku na likviditu, nejsou počítány k žádným dodatečným požadavkům na likviditu uloženým příslušným orgánem a podléhají srážce ve výši 50 %. Za výjimečných okolností by měl být investičním podnikům povolen pokles pod požadovaný limit v důsledku toho, že zpeněží svá likvidní aktiva určená ke krytí požadavků na likviditu, pokud o tom neprodleně informují svůj příslušný orgán. Veškeré finanční záruky poskytnuté zákazníkům, které mohou dát vzniknout zvýšené potřebě likvidity v případě, že budou aktivovány, by měly snížit objem dostupných likvidních aktiv minimálně o 1,6 % celkové hodnoty těchto záruk. Mají-li být požadavky přiměřené povaze, rozsahu a složitosti činností investičních podniků a mají-li být investičním podnikům okamžitě k dispozici v rámci tohoto nařízení, měl by být následně proveden přezkum vhodnosti likvidních aktiv způsobilých k plnění minimálního požadavku na likviditu, včetně vhodnosti pokračujícího sladění s likvidními aktivy vyjmenovanými v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/61, společně se srážkami, které se podle zmíněného nařízení v přenesené pravomoci na uvedená aktiva uplatní.