49. vyzývá všechny členské státy EU, aby přezkoumaly vysoce problematický dopad úvěrů poskytovaných
jejich vývozními úvěrovými agenturami na mír, bezpečnost a rozvoj třetích zemí a žádá všechny
členské státy, aby zveřejnily podrobné informace o úvěrech na vývoz zbraní, které podle některýchodhadů v současné době činí přibližně 20 % všech poskytnutých vývozních úvěrů a v některých člen-
ských státech dokonce 50 % a více, a zejména členské státy žádá, aby se zavázaly, že v budoucnu
nebudou poskytovat úvěry na vývoz zbraní;
50. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě AKT-EU, Evropské komisi, parlamentům
členských států, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, Parlamentnímu fóru pro ručnía lehké zbraně, Shromáždění meziparlamentní unie, americkému Kongresu a Panafrickému parla-
mentu.
USNESENÍ (1)
o vodě v rozvojových zemích
Smíšené parlamentní shromá ždění AKT-EU,
— které se sešlo v Bridgetownu (Barbados) ve dnech 20. až 23. listopadu 2006,
— s ohledem na články 177, 178, 179, 180, 181 a 181a Smlouvy o založení Evropského společenství,
— s ohledem na Dohodu o partnerství AKT-EU, podepsanou v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000,
a zejména její článek 32, který uznává potřebu zlepšit využívání přírodních zdrojů států AKT,
— s ohledem na závěry 4. Světového fóra o vodě, které se konalo v Mexiku ve dnech 16. až 22. března
2006,
— s ohledem na Agendu 21 schválenou na konferenci Organizace spojených národů (OSN) o životním
prostředí a rozvoji, která se konala v Riu de Janeiru v roce 1992, a zejména na její bod 18,
— s ohledem na Deklaraci tisíciletí a rozvojové cíle tisíciletí (RCT) a záv ěrečnou zprávu pracovní skupiny
Projektu tisíciletí OSN pro oblast vody a hygieny, vydanou v roce 2005, nazvanou „Zdraví, důstojnost
a rozvoj: co bude třeba učinit?“,
— s ohledem na politickou deklaraci přijatou na Světovém summitu o trvale udržitelném rozvoji
konaném v Johannesburgu ve dnech 26. srpna až 4. září 2002, která definovala prioritní činnosti v pěti
klíčových oblastech za účelem dosažení rozvojových cílů desetiletí OSN: voda a hygiena, energie,
zdraví, zemědělství a biologická rozmanitost,
— s ohledem na Světový summit o sociálním rozvoji, který se konal v Kodani (1995), a jeho deklaraci
o dodávkách vody a vytváření hygienických podmínek v souvislosti s bojem proti chudobě,
— s ohledem na mezinárodní konferenci o sladké vodě v Bonnu (2001),
— s ohledem na konferenci OSN o vodě konanou v Mar del Plata a její akční plán pro hodnocení
a využívání vodních zdrojů (1977),
— s ohledem na světové konzultace v Dillí (1990) o čisté vodě a vhodných prostředcích pro likvidaci
odpadů,
— s ohledem na rámcový dokument přijatý na 37. summitu Organizace africké jednoty (OAJ), který
stanoví, že devátým cílem z deseti cílů Nového partnerství pro rozvoj Afriky (NEPAD) je „vytvářet
a zlepšovat infrastrukturu, včetně informačních a komunikačních technologií, energie, dopravy, vody
a hygienických podmínek“,30.12.2006 C 330/31 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) Přijaté Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU dne 23. listopadu 2006 v Bridgetownu (Barbados).
— s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. září 2003 o hospodaření s vodou
v rozvojových zemích a o prioritách rozvojové spolupráce EU (P5_TA(2003)0377),
— s ohledem na iniciativu EU pro vodu (EUWI), která byla vyhlášena na Světovém summitu o udržitelném
rozvoji v Johannesburgu (WSSD) v roce 2002,
— s ohledem na facilitu AKT-EU pro vodu, která byla vytvořena v roce 2004,
— s ohledem na zprávu o financování vody předloženou na 3. Světovém fóru o vodě v Kjótu v březnu
2003,
— s ohledem na zprávu OSN o světovém vývoji v hospodaření s vodou nazvanou „Voda –sdílená odpo-
vědnost“ a zveřejněnou dne 9. března 2006,
— s ohledem na zprávu Výboru pro sociální věci a životní prostředí (AKT-EU 3916/06/konečné znění),
A. vzhledem k tomu, že 1,1 miliardy lidí nemá přístup k pitné vodě a 2,6 miliardy lidí nemají odpovída-
jící hygienické podmínky (WHO/UNICEF Společný monitorovací program 2004) (1),
B. vzhledem k tomu, že demografický růst s sebou do roku 2015 přinese potřebu zásobovat 1,1 miliardy
lidí pitnou vodou (z toho 400 milionů v Africe) a 2,6 miliardám lidí poskytnout hygienickou infra-
strukturou (z toho 410 milionům v Africe); vzhledem k tomu, že spotřeba pitné vody bude neustále
růst, neboť do roku 2050 bude světová populace čítat více než 9 miliard lidí,
C. vzhledem k tomu, že význam vody pro sociálně-hospodářský rozvoj již není třeba prokazovat, neboť
je důležitou součástí výrobních činností a hraje rozhodující úlohu v zemědělství, rybolovu, zdravot-
nictví, průmyslu, energetice, ochraně ekosystémů a biologické rozmanitosti a ve všech formách
spotřeby zajišťující dobré životní podmínky obyvatelstva,
D. vzhledem k tomu, že přístup k pitné vodě je uznáván jako základní lidské právo, zakotvené
v mezinárodních úmluvách o sociálně-hospodářských a kulturních právech, a že vodu, která je pro
lidský život a pro dobré životní podmínky nezbytná, nelze považovat jen za obchodní produkt, ale i
za předmět sociálního prospěchu,
E. vzhledem k tomu, že voda a hygienická infrastruktura jsou klíčovými průřezovými otázkami RCT a že
se náležité řešení těchto otázek ukazuje zásadním pro dosažení RCT,
F. vzhledem k tomu, žežádná strategie boje proti chudobě nemůže ignorovat nezbytné potřeby obyvatel-
stva týkající se vody a nutnost zajistit spravedlivé a udržitelné řízení tohoto základního zdroje, jež je
v zájmu celé společnosti,
G. vzhledem k tomu, že podpora udržitelné a ekologické vodohospodářské infrastruktury dává záruku
čisté vody a možnost zvýšit úrodnost zemědělské půdy pro účely výroby potravin; vzhledem k tomu,že RCT definují vodu jako zásadní environmentální faktor,
H. vzhledem k tomu, že nedostatečný přístup k pitné vod ěa k hygienické infrastruktuře je příčinou
četných nemocí; vzhledem k tomu, že se v Africe hojně vyskytují infekce spojené s nedostatkem
hygieny a hygienická rizika pro obyvatelstvo, která jsou způsobena především znečištěním zdrojů vody,
špatným využitím vody nebo nehygienickým chováním,
I. vzhledem k tomu, že jsou světové vodní zdroje rozděleny nerovnoměrně, přičemž se 60 % světové
sladké vody nachází v devíti zemích (v Brazílii, Ruské federaci, Kanadě, Indonésii, Číně, Kolumbii,
Spojených státech, Peru a Indii), a že nedostatkem sladké vody trpí především ostrovy, malé země
a suché země (včetně Izraele, Libye, Mauretánie, Kapverd, Džibuti či Kuvajtu),30.12.2006 C 330/32 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) http://www.wssinfo.org.
J. vzhledem k tomu, že tři země zečtyř–ačasto se jedná o země politicky, kulturně a hospodářsky
odlišné –leží podél tých žmezinárodních řek a že se voda v případě neexistence dohod o přiměřeném
a spravedlivém využívání vody, zdroje života, stává možným zdrojem napětí a sporů, které mohou
přerůst v konflikt,
K. vzhledem k tomu, že v afrických a asijských zemích závisí dostupnost vody na velkých sezónních
výkyvech a na periodických cyklech sucha a záplav a že některé pobřežní a ostrovní státy čelí
problémům s pronikáním slané vody do podzemních vod,
L. vzhledem k tomu, že sucho je často důsledkem nesprávného využívání půdy, nadměrného využívání
pastvin, odlesňování či realizace velkých neudržitelných zavlažovacích projektů,
M. vzhledem k tomu, že současný vývoj především v oblasti demografie, urbanizace, klimatických změn,
životního prostředí a hospodářských struktur představuje velký problém pro vodní hospodářstvív rozvojových zemích, a zejména v zemích Sahelu,
N. vzhledem k tomu, že intenzivní výrobní zemědělství spotřebuje na zavlažování okolo 70 % sladké
vody, a to se 40 % ztrátou, a že zlepšení zavlažovacích technik polí by umožnilo ušetřit významné
množství vody a zvýšit zemědělskou produkci, a tím vyvážit produkci v období dešťů, která neposta-čuje k pokrytí všech potravinových potřeb,
O. vzhledem k tomu, že k dosažení RCT, jež mají za cíl snížit na polovinu počet podvyživených osob, je
nezbytné v příštích 10 letech zvýšit stávající spotřebu vody určené k výživě o 50 %,
P. vzhledem k tomu, že obyvatelstvo velké části afrického venkova nemá k dispozici studny, napojení
svých obydlí na vodovodní síť, ani zdroj pitné vody nebo cisternu na dešťovou vodu,
Q. vzhledem k tomu, že vývoj a podpora technologií vhodných pro rozvoj hygienické infrastruktury, u-
platňování strategií, které mobilizují místní finan ční zdroje, a zapojení komunit umožní v příštím dese-
tiletí urychlit fungování udržitelné hygienické infrastruktury na místní úrovni,
R. vzhledem k tomu, že nedostatečná výše finančních zdrojů k zajištění obnovy infrastruktur a údržby
ařízení stávajících zařízení vede nevyhnutelně ke zhoršení vodohospodářských služeb, a tím, z důvodu
zvýšení ceny služeb, k vyloučení chudého obyvatelstva, a to zejména v předměstských oblastech,
S. vzhledem k tomu, že racionální vodní hospodářství probíhá jednak za účasti místního obyvatelstva –
přičemž zvláště významná je pro toto řízení úloha žen–, a to buď na úrovni státní, regionální nebo
místní, a jednak prostřednictvím přiměřeného stanovení sazeb, které umožní všem přístup k vodě, jenž
pokryje jejich základní potřeby a zaručí účinné využití vody, za něž ponesou odpovědnost uživatelé,
T. vzhledem k tomu, že vlády v rozvojových zemích nemohou stanovit sazby za vodu, které odrážejí
náklady na její dodání,
U. vzhledem k tomu, že důvodem špatného řízení vodních zdrojů a vodohospodářských služeb jsou
nedostate čné technické, finanční a lidské prostředky,
V. vzhledem k tomu, že politiky privatizace řízení vodních zdrojů a liberalizace veřejných služeb prohlou-
bily proces vnějšího zadlužování jižních zemí, jejich ždostupné zdroje jsou vyhrazeny spíše ke splácení
dluhu místo toho, aby byly vynaloženy na udržitelný rozvoj a zajištění přístupu k pitné vodě či kevzdělání, zdraví, bydlení a energii,
W. vzhledem k tomu, že v rozvojových zemích zůstává podíl soukromého sektoru v oblasti zásobování
vodou a hygienické infrastruktury nízký,
X. vzhledem k tomu, že účast soukromého sektoru ve vodohospodářských službách zůstává kontroverzní,
neboť na využívání vody všemi bez rozdílu by se mělo nahlížet jako na právo; vzhledem k tomu, že
účast soukromého sektoru však může v některých případech přispět k financování a řízení služeb
v oblasti vodohospodářských služeb a k novým technologiím a dovednostem,30.12.2006 C 330/33 Úřední věstník Evropské unie CS
Y. vzhledem k tomu, že ve většině rozvojových zemí existuje skutečná vůle k zohlednění otázek vody,
hygieny a hygienické infrastruktury v rozvojových politikách a strategiích (decentralizace, boj protichudobě, integrované řízení vodních zdrojů atd.) i v iniciativách k financování vody a hygienické infra-
struktury (EU, NEPAD, Africká rozvojová banka, Rada afrických ministrů pro vodohospodářství
(AMCOW) atd.),
Z. vzhledem k tomu, že byly zahájeny iniciativy na evropské úrovni k dosažení RCT, zejména iniciativa
EU pro vodu (EUWI), jejíž cílem je podnítit zlepšení přístupu k pitné vodě a k hygienické infrastruktuře
pro znevýhodněné skupiny obyvatelstva v zemích AKT prostřednictvím aktivního řešení otázky deficitu
financování,
AA. vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy ročně poskytují na vodu a hygienickou infra-
strukturu v rozvojových zemích okolo 1,4 miliardy EUR, což činí z EU největšího světového poskyto-
vatele pomoci v této oblasti, a že tyto finanční prostředky musí být vynaloženy na posílení veřejného
sektoru, který musí zaručit přístup k zásobování vodou,
AB. vzhledem k tomu, že cílem iniciativy EUWI je zvýšení mezinárodního úsilí o dosažení RCT a cílů
WSSD v oblasti pitné vody a hygienické infrastruktury prostřednictvím strategických regionálníchpartnerství se zapojením všech zúčastněných stran, tj. vlád, občanské společnosti, místních orgánů
a soukromého sektoru,
1. znovu opakuje, že přístup k vodě pro všechny bez rozdílu je právo, a domnívá se, že rozvojové politiky
a strategie a boj proti chudobě by měly brát v úvahu skutečnost, že lidé vodu nezbytně potřebují,
zvláště ti nejvíce znevýhodnění, a že je nutné zajistit spravedlivé a udržitelné řízení vodních zdrojů,
které bude v zájmu celé společnosti;
2. vyzývá země AKT, aby zavedly zemědělské politiky a strategie, jež podpoří takové techniky zavlažo-
vání, které umožní ušetřit významné množství vody, a aby považovaly řešení problému vody za
prioritu, která jim umožní vybudovat udržitelné zajišťování potravin;
3. doporučuje státům AKT, aby zavedly nové způsoby produkce a spotřeby vody, které budou založeny
na integrovaném udržitelném řízení vodních zdrojů, jež zohlední sociálně-hospodářský rozměr vody
a upřednostní ekologické zemědělství založené na vyčlenění místních zdrojů, na podpoře vhodných
technologií a na účasti všech zúčastněných subjektů;
4. vybízí EU, aby věnovala zvláštní pozornost zemím AKT, které jsou vážně postiženy nedostatkem vody,
pro nějž je příznačné sucho a hladomor, prostřednictvím zvýšení přidělených finančních zdrojů;
5. uznává, že privatizace vodních zdrojů v rozvojových zemích je nadále velmi citlivou a ožehavou
otázkou, která by měla být tomu odpovídajícím způsobem řešena; žádá, aby se politika privatizace
řízení vodních zdrojů a liberalizace veřejných služeb v zemích AKT konzistentně zabývala otázkou
sociální odpovědnosti a aby byla podmíněna dostupnými a zvýšenými dodávkami vody a hygienickéinfrastruktury, a to zejména pro nejchudší vrstvy, a zásadou, že na využívání vody všemi bez rozdílu
by mělo být nahlíženo jako na právo;
6. vyzývá k ukončení mezinárodního tlaku vyvíjeného na rozvojové země při jednáních na dvoustranných
a vícestranných fórech a prostřednictvím mezinárodních finančních institucí, aby liberalizovaly svá
vodohospodářská odvětví, což jim ztěžuje poskytování veřejných služeb v této oblasti;
7. připomíná, že i když jsou voda a hygienická infrastruktura celkově průřezovými otázkami, dosud
nebyly náležitě integrovány do rozvojových akcí v jiných souvisejících odvětvích, jako je zemědělství,
průmysl, zdravotnictví, vzdělávání, lesní hospodářství čiživotní prostředí;
8. konstatuje, že zhoršování vodních zdrojů je způsobeno klimatickými změnami a znovu připomíná, že
pro prevenci a zmírnění nepříznivého dopadu klimatických změn je nezbytné dynamické udržitelné
řízení vodních ekosystémů;30.12.2006 C 330/34 Úřední věstník Evropské unie CS
9. připomíná, že k zajištění dodávek vody pro budoucí generace, ke zvýšení zabezpečení potravinami
a zlepšení hygienické infrastruktury a hygienického chování obyvatelstva je nezbytné zvyšovat pově-domí o udržitelných postupech řízení;
10. vyzývá k integrovanému řízení vodních zdrojů, které by bralo v úvahu všechna zákonná použití
a požadavky, a to s důrazem na propojení mezi využitím půdy a vody, mezi oblastmi horních a dolních
toků řek, řízením pobřežních oblastí a řízením povrchových a podzemních vod;
11. uznává, že při rozvoji vodních zdrojů a hygienické infrastruktury hrají roli otázky pohlaví a kultury,
a připomíná, že všechny přístupy a řešení je třeba přizpůsobit roli místní kultury a otázkám pohlaví;
12. připomíná, že pokrok na cestě k dosažení udržitelné dostupnosti vody a k udržitelnému vodnímu
hospodářství v rozvojových zemích závisí na silném místním politickém nasazení, průhlednosti
a vlastnictví zúčastněných stran;
13. připomíná význam rozvoje odpovědného chování k vodě ze strany uživatel ů, jehož důsledkem ve
vodním hospodářství je posun od přístupu založeného na nabídce k přístupu založenému na poptávce;
14. domnívá se, že by si veřejné orgány měly ponechat kontrolu nad vodním hospodářstvím s tím, že
zajistí přístup k vodě pro všechny a zachovají průhledné stanovení sazeb pro veřejnost;
15. domnívá se, že by finanční zdroje uvolněné v rámci iniciativy pro vysoce zadlužené chudé země (HIPC)
měly přispět k financování nezbytných odvětví, jako je voda a hygienická infrastruktura, vzdělánía zdraví;
16. podporuje EU a země AKT, aby zaváděly novátorské nástroje financování, jako jsou např. místní,
národní, regionální či kontinentální fondy na podporu vodohospodářské politiky a stávající veřejné i
soukromé nástroje financování;
17. vyzývá EU, aby pokračovala ve svém úsilí o zajištění udržitelného přístupu k vodě pro země AKT
s cílem učinit z vodohospodářství strategickou prioritu prvořadého významu, což umožní zemím AKT
snížit strukturální zranitelnost nejvíce postižených zemí;
18. vyzývá k posílení možností procesu spolupráce mezi EU a AKT v oblasti vodních zdrojů a hygienické
infrastruktury; vyzývá k tomu, aby země AKT ve svých rozvojových strategiích a plánech věnovaly
vodě a hygienické infrastruktuře prvořadou pozornost a ke koordinované reakci EU prostřednictvím
mechanismů, jako jsou např. EUWI, facilita AKT-EU pro vodu a rozvojové programy Komiseačlenských států;
19. vyzývá EU, aby podporovala výzkum vodních hydrantů a vylévání řek z koryta v rovinách, jež může
vést k tvorbě močálů, vypaření 50 % vodních zdrojů a k nedostatku jódu pro říční ryby, který pak zase
může vést k nedostatku jódu u obyvatelstva, zejména u dětí;
20. vyzývá Komisi, aby přistoupila k posouzení a hodnocení facility AKT-EU pro vodu a projektů, které
financovala, s cílem stanovit, zda je v této oblasti třeba vyčlenit v rámci 10. ERF zvláštní finanční pro-středky pro další iniciativy;
21. uznává, že je nezbytné podstatně zvýšit finanční zdroje k zajištění obnovy infrastruktur, údržby a řízení
vodohospodářských a hygienických zařízení, a tím zlepšit služby a posílit účast velké části obyvatel,
kteří k hrazení vysokých nákladů na vodohospodářské služby nemají prostředky;
22. připomíná, že hlavními cíli EUWI je posílit politické závazky v oblasti vodních zdrojů a hygienické
infrastruktury a zlepšit efektivitu vodního hospodářství prostřednictvím dialogu se všemi zúčastněnýmistranami včetně občanské společnosti a veřejného a soukromého sektoru a podpořit přístup založený
na poptávce a koordinaci reakcí dárců; vyzývá členské státy a Komisi, aby v úsilí o dosažení těchto cílů
zvýšily svou podporu a své zapojení;30.12.2006 C 330/35 Úřední věstník Evropské unie CS
23. žádá posílení institucí a budování kapacit za účelem zlepšení veřejné správy v oblasti vodního hospo-
dářství a boje s korupcí, a to prostřednictvím právních a politických reforem, rozvoje lidských zdrojů,odborné přípravy a vytváření sítí;
24. vybízí země AKT, které mají společné povodí, aby zlepšily své koordinační politiky, intervenční stra-
tegie a řízení vodních zdrojů, a to zejména prostřednictvím vytvo ření nebo posílení kapacit regionál-
ních organizací pověřených vodohospodářskou politikou s cílem rozhodovat spory o využívání vody,které umožní upřednostnit vytvo ření kultury sdílení společného majetku a podpořit zvyšování odpo-
vědnosti za řízení tohoto majetku; vybízí vlády zemí EU i mezinárodní společenství, aby země AKT
v jejich úsilí podporovaly;
25. vyzývá k širokému dialogu mezi jednotlivými uživateli vody, a to jak na místní, tak na státní i přeshra-
niční úrovni, s cílem rozvinout účinné plánování napříč odvětvími, náležitě spravovat vodní nádrže,
vytvo řit databázi dvoustranných vodních projektů, podporovat dlouhodobé partnerství a spolupráci
mezi institucemi vyššího vzdělávání, sdílet místní poznatky a zachovat ekosystémy;
26. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě AKT-EU, Evropské komisi, generálnímu
tajemníkovi Organizace spojených národů, Africké unii a všem organizacím zabývajícím se vodnímhospodářstvím.
USNESENÍ (1)
o zhodnocení jednání o dohodách o hospodářském partnerství (EPA)
Smíšené parlamentní shromá ždění AKT-EU,
— které se sešlo v Bridgetownu (Barbados) od 20. do 23. listopadu 2006,
— s ohledem na čl. 17 odst. 2 jednacího řádu,
— s ohledem na své usnesení ze dne 21. března 2002 přijaté v Kapském městě (JAR) (2),
— s ohledem na čl. 37 odst. 1 Dohody z Cotonou, který stanoví, že jednání o EPA budou probíhat
„během přípravného období, jež skončí nejpozději do 31. prosince 2007“,
— s ohledem na prohlášení ministrů obchodu členských států Africké unie přijaté v Nairobi (Keňa) dne
14. dubna 2006,
— s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod
o hospodářském partnerství (EPA) (3) na rozvoj,
— s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), zejména na článek XXIV této dohody,
— s ohledem na rozhodnutí, usnesení a prohlášení přijatá na 83. zasedání Rady ministrů AKT konaném
v Port Moresby ve dnech 25. až 31. května 2006, a zejména rozhodnutí č. 2 o dohodách
o hospodářském partnerství,
A. vzhledem k tomu, že je nezbytné provést kritické zhodnocení jednání o EPA,
B. konstatuje, že ve většině regionů uvázla jednání o EPA ve virtuální slepé uličce vzhledem k rozdílným
názorům na to, co se má chápat pod „rozvojovým aspektem“, jenž by měl být ústředním bodem
diskusí o EPA,
C. vzhledem k tomu, že zatím neposkytla evropská strana pevné a konkrétní závazky ohledně financování
rozvojového aspektu,30.12.2006 C 330/36 Úřední věstník Evropské unie CS
(1) Přijaté na zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU dne 23. listopadu 2006 v Bridgetownu (Barbados).
(2) Úř. věst. C 231, 27.9.2002, s. 41.
(3) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.