ÚřednívěstníkEvropskéunie C 221/31
USNESENÍ
(1) které přijalo Smíšen é parlamentní shromážděn í AKT-EU dne 9.  dubna 2009 v Praze (Česk á republika). (1)
o sociálních a environmentálních dů sledcích 
změny klimatu  
v zemích AKT
Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU,
—na 
svém zasedán í 
v Praze (Česk á 
republika) 
ve dnech 6.
 až 9. dubna 
2009, 
—s ohledem n a 
čl. 17 odst. 1 jedn acího 
řádu, 
—s ohledem n a 
Dohodu o partn erství 
AKT-EU, 
která 
byla 
podepsán a 
dne 23. 
června 
2000 v Coton ou 
a re­
vidována 
v Lucemb urku 
dne 25. 
června 
2005 (Dohoda z Coton ou), 
a zejména 
na 
článek 
32 uveden é 
dohody,
 
—s ohledem n a 
články 
177–181 Smlouvy o založen í 
Evropského 
společenství,
 
—s ohledem n a 
společné 
prohlášen í 
Rady a zástupců vlád člen ských 
států zasedajících v Radě, E vropského 
parlamentu 
a Komise 
ze dne 20. 
prosince 
2005 o rozvojové politice E vropské 
unie 
nazvané „
Evropský 
konsenzus
“, a zejmén a 
na 
články 
12, 22, 38, 75, 76, 101, 105 uveden ého 
prohlášen í
(2) Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1. (2), 
—s ohledem n a 
Agendu 
21, Deklaraci 
z Ria o životn ím 
prostředí a rozvoji a Prohlášen í 
o zásadách udrži­
telného
 lesního
 hospodářství, k teré
 přijalo více n ež
 178 vlád n a
 konferen
ci OSN o životn ím
 prostředí 
a rozvoji (UNCE D) 
v brazilském 
Riu de Jan eiro 
ve dnech 3.
 až 14. června 
1992 a jejichž zásady b yly 
dů­
razně 
potvrzeny 
na 
světovém summitu o udržiteln ém 
rozvoji (WSSD), k terý 
se konal 
v jihoafrick ém 
Jo­
hannesburgu 
ve dnech 
od 26. srpna
 do 4. září 2002, 
—s ohledem n a 
rámcovou úmluvu Org anizace 
spojených 
národů 
o změně 
klimatu 
(UNFCCC) a n a 
Kjótský 
protokol,
 
—s ohledem n a 
Úmluvu Org anizace 
spojených 
ná
rodů o boji 
proti rozšiřován í 
pouští, která 
byla 
přijata v Pa­
říži dne 17. 
června 
1994 a vstoupila v platn ost 
dne 26. 
prosince 
1996, 
—s ohledem n a 
Deklaraci 
tisíciletí Org anizace 
spojených 
národů 
ze dne 8. 
září 2000, k terá 
stanoví 
rozvo­
jové cíle tisíciletí (MDG) jak o
 kritéria,
 jež společn ě
 vytvořila mezin ár
odní
 komunita
 s cílem vymýtit 
chudobu,
 
—s ohledem n a 
iniciativu 
Nového partn erství 
pro rozvoj Afrik y 
(NEPAD) 
v oblasti životn ího 
prostředí, 
—s ohledem n a 
rámec čin nosti 
pro období 
let 2005–2015 z Hjóg o: 
pod názvem „
Budování 
odolnosti 
ná­
rodů 
a společen ství 
vůči katastrofám
“ přijatý Světovou k onferencí 
o zmírňování 
katastrof, 
která 
se konala 
v 
lednu 
2005 v japon ském 
Kóbe 
v prefektuře 
Hjógo,
 
—s ohledem n a
 prohlášen í
 o začlenění
 otázky přizpůsob en
í se změn ě
 klimatu
 do rozvojové spolupráce, 
které 
přijali min istři 
pro rozvoj a životn í 
prostředí člen ských 
zemí OECD 
dne 4. 
dubna 
2006, 
—s ohledem n a 
prohlášen í 
ze summitu G8 vydan é 
dne 7. 
června 
2007 v Heilig end
ammu s n ázvem „
Změna 
klimatu, 
energetická 
účinnost 
a zabezpečení 
energie 
– výzva a příležitost pro růst světového hospodářství“, 
—s ohledem n a 
partnerství 
Afrika-EU 
v oblasti 
změny 
klimatu 
jakožto 
součást prvn ího 
akčního 
plánu 
(2008–2010) 
pro prováděn í 
společné 
strategie 
Afrika-EU,S C 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚřednívěstníkEvropskéunie 14.9.2009
—s ohledem n a plán z Bali přijatý n a konferenci Organizace spojených národ ů o změn ě klimatu, která se 
konala 
na 
indonéském 
ostrově Bali v prosin ci 
2007, 
—s ohledem n a 
14. konferenci 
smluvních 
stran 
rámcové úmluvy OSN o změn ě 
kli
matu (UNFCCC) (COP 14) 
a na 
čtvrtou konferenci 
smluvních 
stran 
Kjótského 
protokolu 
(COP/MOP 4), k teré 
se konaly 
v polské 
Po­
znani 
od 1. do 12. prosin ce 
2008, 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Radě a Evropskému 
parlamentu 
nazvané „
Změna 
klimatu v k ontextu 
roz­
vojové spolupráce“
(1) KOM(2003) 85. (1) ze dne 11.  b řezna 2003, 
—s ohledem n a 
závěry Rady a n a 
akční 
plán 
2004–2008 týk ající 
se změny 
klimat
u v kontextu 
rozvojové 
spolupráce ze dn e 24. 
listopadu 2004, 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Radě, Evropskému 
parlamentu 
a Evropskému 
hospodářsk ému 
a sociálnímu 
výboru 
nazvané „
Soudržnost 
politik 
v zájmu rozvoje – jak  
urychlit pok rok 
směrem k  
dosažení 
rozvojo­
vých cílů tisíciletí“
(2) KOM(2005) 134. (2) konečné znění ze dne 12.  dubna 2005, 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Radě, Evropskému 
parlamentu, 
Evropskému 
hospodářsk ému 
a sociálnímu 
výboru 
a Výboru 
regionů 
nazvané „
Omezení 
celosvětové změn y 
klimatu 
na 
dva stupn ě 
Celsia – Postup 
do roku 
2020 a na 
další období
“
(3) KOM(2007) 2. (3) ze dne 10.  ledn a 2007, 
—s ohledem n a 
závěry předsedn ictví 
Evropské 
rady přijaté ve dn ech 8.
–9. bř
ezna 
2007, které 
zdůraznily 
význam 
dosažení 
strategického 
cíle omezen í 
globální 
průměrné 
teploty na 
nejvýše 
2° 
C nad 
teplotní 
úro­
veň 
v předprůmyslovém ob dobí,
 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Radě a Evropskému 
parlamentu 
nazvané „
Založení 
globální 
aliance 
pro změ­
nu 
klimatu 
mezi Evropskou 
unií 
a chudými rozvojovými zeměmi, k teré 
jsou změn ou 
klimatu 
nejvíce 
ohroženy
“
(4) KOM(2007) 540. (4), 
—s ohledem n a 
usnesení 
Evropského 
parlamentu 
ze dne
 21. října 
2008 o založen í 
globální 
aliance 
pro změ­
nu 
klimatu 
mezi Evropskou 
unií 
a chudými rozvojovými zeměmi, k teré 
jsou změn ou 
klimatu 
nejvíce 
ohroženy 
(2008/2131(I NI))
(5) P6_TA(2008)0491. (5), 
—s ohledem n a 
zprávu vysok ého 
představitele a E vropské 
komise 
Evropské 
radě ze dn e 14. 
března 
2008
(6) S113/08. (6) 
nazvanou „
Změna 
klimatu 
a mezinárodní 
bezpečnost
“, 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Evropskému 
parlamentu, 
Radě, Evropskému 
hospodářsk ému 
a sociálnímu 
výboru 
a Výboru 
regionů 
nazvané „
Řešení 
problémů 
spojených 
s odlesňování
m a znehodnocováním 
lesů 
jako 
součást boje 
proti změn ě 
klimatu 
a ztrátě biologické 
rozmanitosti
“
(7) KOM(2008) 645. (7), 
—s ohledem n a 
sdělení 
Komise 
Evropskému 
parlamentu, 
Radě, Evropskému 
hospodářsk ému 
a sociálnímu 
výboru 
a Výboru 
regionů 
nazvané „
Cesta ke 
komplexní 
dohodě o změn ě 
klimatu 
v Kodani
“
(8) KOM(2009) 39. (8) (v koneč­
ném 
znění) 
ze dne 21. 
ledna 
2009, 
—s ohledem n a 
prohlášen í 
CARIFORUM-EU 
o změně 
klimatu 
a energii 
ze dne 17. 
května 
2008, 
—s ohledem n a 
prohlášen í 
států Fóra tichomořsk ých 
ostrovů a E vropské 
unie 
o změně 
klima
tu ze dne 7. lis­
topadu 2008,S C 2 3 / 1 2 2 C
ÚřednívěstníkEvropskéunie C 221/33
—s ohledem n a prohlášen í Afrika-EU o změně klimatu ze dne 1.  prosince 2008, 
—s ohledem n a 
zprávu Nicholase Stern a 
nazvanou „
Ekonomické 
aspekty 
změny 
klimatu: 
Sternova 
studie“ 
(Sternova 
zpráva) z rok u 
2006, 
—s ohledem n a 
zprávu OE CD 
z roku 
2007 nazvanou „
Bilance 
pokroku 
při začleň o
vání 
otázky 
přizpůso­
bení 
se změně 
klimatu 
do činnosti 
v oblasti 
rozvojové spolupráce“, 
—s ohledem n a
 zprávy mezivládn ího
 panelu
 pro změn u
 klimatu
 (IPCC),
 a zejmén a
 na
 čtvrtou hodn otící
 
zprávu pracovn í 
skupiny 
II 
IPCC 
nazvanou „
Dopady, přizpůsob ení 
se a zrani
telnost
“, 
—s ohledem n a 
zprávu o lidsk ém 
rozvoji 2007–2008 n azvanou „
Boj proti změn ě 
klimatu: 
lidská 
solidarita 
v rozdělen ém 
světě“, která 
byla 
vydána 
v rámci rozvojového prog ramu 
OSN, 
—s ohledem n a 
zprávu Světové b anky 
a Mezinárodního 
měnového 
fondu 
nazvano
u „Celosvětová k ontrolní 
zpráva 
2008: rozvojové cíle tisíciletí a životn í 
prostředí – postup pro celk ový 
a udržiteln ý 
rozvoj“, 
—s ohledem n a 
výhledovou en vironmentální 
studii na 
období 
do roku 
2030, kt
erou vypracovala org ani­
zace 
OECD 
v březnu 
2008, 
—s ohledem n a 
své dřívější usn esení 
o změně 
klimatu 
a malých ostrovn ích 
rozvojových státech v k ontextu 
spolupráce 
AKT-EU, 
které 
bylo 
přijato dn e 1. 
dubna 
1999 ve Štrasb urku,
 
—s ohledem n a 
své dřívější usn esení 
o přírodn ích 
katastrofách 
ve státech AK T: 
finanční 
prostředk y 
EU 
na 
připraven ost 
(finanční 
prostředk y 
z ERF) 
a pomoc (fin anční 
prostředk y 
v rámci GŘ E CHO), 
které 
bylo 
při­
jato dne 22. 
listopadu 2007 ve rwan dském 
Kigali,
 
—s ohledem n a
 zprávu Výb oru
 pro sociáln í
 věci a životn í
 prostředí (AK T-EU
 100.383/09/v k onečném
 
znění),
A. vzhledem 
k 
tomu, že rozvojové země se n a 
změně 
klimatu 
podílejí nejméně 
a přitom jsou n ejvíce 
zasa­
ženy 
jejími sociáln ími 
a ekologickými 
dopady, n eboť 
jsou sociáln ě, 
hospodářsk y 
a geograficky 
zranitelné, 
jsou 
do značné 
míry závislé n a 
primárním 
sektoru, 
zejména 
na 
zemědělství, ryb olovu 
a dalších přírod­
ních 
zdrojích a mají jen  
omezené 
prostředky k tomu, ab y 
se s dopady změn y 
kli
matu úspěšn ě 
vypořádaly,
B. vzhledem k  
tomu, že rychle stoupající hladin a 
moří způsob í 
záplavy, povodn ě, 
pobřežní 
erozi, pron ikání 
slané
 vody do vn itrozemských
 sladkovodních
 zdrojů a dok once
 zatopení
 něk
terých níže
 položených 
ostrovů v Tichém moři a v K aribské 
oblasti; 
vzhledem k  
tomu, že pouze v Africe se v roce 2080 mn ožs
tví 
lidí ohrožen ých 
pobřežními 
záplavami zvýší z 1 milion u 
(údaj z rok u 
1990) na 
více než 
70 milion ů,
C. vzhledem 
k 
tomu, že n árůst 
teplot a proměn livost 
srážek 
povede k 
obdobím 
drastického 
sucha a že se 
v jeho důsledk u 
prudce sn íží 
dostupnost 
vody v zemích AK T; 
vzhledem k  
tomu, že při g lobálním 
zvýšení 
teploty 
o 1 °C 
se bude 
muset se zvýšen ým 
nedostatkem 
vody a omezen ím 
jejích dodávek  
potýkat 
75 až 
250 milion ů 
Afričanů 
(přičemž v případě n árůstu 
teploty o 2 ° C 
by 
se jednalo 
o 350 až 600 milion ů 
a 
v případě 3 ° C 
nárůstu 
až o 1,8 miliardy Afričan ů),
D. vzhledem 
k 
tomu, že oteplován í 
moří vyvolá vyšší výsk yt 
extrémních 
klim
atických 
jevů, jako 
jsou tro­
pické 
bouře 
a cyklóny, 
které 
silně 
zasáhnou 
níže 
položené 
pobřežní 
oblast
i, povodí řek , 
v nichž 
se na­
chází 
velkoměsta 
a velký 
počet obyvatel, 
hospodářsk y 
významné 
infrastru
ktury 
jako 
přístavy, pob řežní 
infrastruktury, 
pobřežní 
městské 
zóny 
a infrastruktury 
využívané 
pro cestovn í 
ruch,S C 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚřednívěstníkEvropskéunie 14.9.2009
E. vzhledem k  tomu, že změn a klimatu ještě rozšíří prob lém desertifikace a znehodnocování půdy, což ještě 
více zhorší stav zemědělsk é 
výroby 
a dodávek  
potravin 
a prohloub í 
problém 
hladu a podvýživy v ob las­
tech 
AKT,
F. vzhledem 
k 
tomu, že stoupající hladin a 
moří a rostoucí teplota b ude 
mít tíživý dopad n a 
pobřežní 
a moř­
ské 
ekosystémy 
a že se v jejich důsledk u 
sníží 
objem 
odlovu prováděn ého 
na 
tichomořsk ých 
a karibských 
ostrovech 
a na 
africkém 
pobřeží, 
což negativně 
ovlivní 
zajištění 
dodávek 
potravin 
pro tamní 
obyvatele,
G. vzhledem 
k 
tomu, že v důsledk u 
změny 
klimatu dojde k  
ještě většímu úb ytku 
biologické 
rozmanitosti 
a že 
mnoha 
druhům rostlin  
a živočichů b ude 
vážně 
hrozit vyhyn utí 
a některé 
ekos
ystémy jak o 
třeba 
korálové 
útesy, 
mangrovové 
porosty n ebo 
deštné 
pralesy, jež jsou zvlášť  
citlivé na 
narušení 
klimatu, 
budou 
nena­
pravitelně 
poškozeny; 
vzhledem k  
tomu, že prob lémy 
související se ztrátou b iologické 
rozmanitosti 
v ze­
mích AKT 
budou 
mít zásadn í 
dopad na potravin ový 
řetězec a n a 
živobytí 
lidí, kteří 
jsou závislí n a 
přímých 
produktech 
těchto ekosystémů 
a souvisejících služb ách,
H. vzhledem 
k 
tomu, že k vůli 
změně 
klimatu, 
jejíž dopad ještě zhoršuje chatrn ost 
veřejných 
systémů zdra­
votnictví 
a omezen ý 
přístup ke 
zdravotní 
péči, stejn ě 
jako 
špatné 
hospodařen í 
s vodou a špatn á 
péče 
o vodní 
zdroje, dojde k  
nárůstu 
výskytu 
nemocí 
přenášených 
vektory 
a vodou, jak o 
je malárie, horečk a 
dengue 
a cholera, zvýší se rizik o 
stresu z hork a 
a častěji se b udou 
objevova
t onemocnění 
dýchacích cest,
I. vzhledem 
k 
tomu, že ek ologické 
následky 
změny 
klimatu 
odstartují rozsáhlou vln u 
migrace, 
a to jak 
uvnitř 
jednotlivých
 zemí, tak mezi n imi
 (IPCC
 odhaduje, že do rok u
 2050 se b ude
 jednat
 o 150 milionů mi­
grantů); 
vzhledem k  
tomu, že většin a 
ekologických 
migrantů 
zemí AKT 
se bud
e v rámci svých či soused­
ních
 zemích přesun ovat
 a  usazovat, což povede k  esk alaci
 humanitárních
 kr
izí, rychlé urb anizaci
 
a souvisejícímu rozšiřován í
 slumů a zastaven í
 rozvoje těchto zemí; vzhledem k tomu, že ten to
 proces 
vzniku 
aglomerací 
povede k 
opouštění 
venkovských 
oblastí, 
čímž se zhorší zn ehodnocování 
půdy,
J. vzhledem k  
tomu, že podle Světové zdravotn ické 
organizace 
a Evropského 
střediska 
pro preven ci 
a kon­
trolu 
nemocí 
vyvolá změn a 
klimatu 
rozšíření 
nemocí 
šířených 
hmyzem, mezi n ěž 
se řadí malárie, Chi­
kungunya 
a lymská 
choroba, 
což vyžaduje přijetí opatřen í 
pro přizpůsob en
í se této situaci,
K.
 vzhledem k tomu, že mn oha
 zdravotn ím
 problémům
 vyplývajícím ze změn y
 kl
imatu, jež uvádí např. 
WHO, lze úspěšn ě 
čelit vhodn ou 
přípravou zdravotn ických 
systémů a jejich posilován ím 
a přijetím vhod­
ných 
preventivních 
opatření, 
která 
budou 
věnovat 
zvláštní 
pozornost 
problematice 
šíření 
tropických 
ne­
mocí, 
a to i prostředn ictvím 
veřejných 
informačních 
kampaní 
zaměřených 
zejména 
na 
zranitelné 
sku
piny, 
jako 
jsou těhotn é 
ženy, 
novorozenci, 
děti a starší lidé,
L. vzhledem k  
tomu, že změn a 
klimatu 
narušuje 
národní, 
regionální 
a globál
ní 
bezpečnost, 
způsobuje 
konf­
likty 
kvůli 
přístupu k  
vzácným 
přírodním 
zdrojům n ebo 
kvůli 
jejich ovládnutí a využíván í 
nebo 
v sou­
vislosti s vysídlen ým 
obyvatelstvem,
M. vzhledem 
k 
tomu, že změn a 
klimatu 
ohrožuje 40 % mezin árodních 
investic 
zaměřených 
na 
snížení 
chu­
doby 
(odhad Světové b anky), 
což vážně 
ohrožuje sn ižování 
chudoby, 
hospodářsk ý 
a sociální 
rozvoj a pl­
nění 
rozvojových cílů tisíciletí v mn oha 
zemích AK T,
N. vzhledem 
k 
tomu, že má-li se zab ránit 
nevratným 
důsledkům 
změny 
klimatu
, nesmí 
se teplota zvýšit 
o více než 
2 °C 
a globální 
koncentrace 
skleníkových 
plynů 
musí zůstat pod hran icí 
450 ppm; vzhledem 
k 
tomu, že hlavn í 
odpovědn ost 
za radikální
 sní
žení svých emisí b y 
měli nést 
největší 
emitenti 
CO2, tj. prů­
myslové země a rostoucí ek onomiky,
O. vzhledem 
k 
tomu, že mají-li se zvládn out 
dopady změn y 
klimatu, 
je nutné 
v zemích AK T 
přijmout n ejen 
opatření 
na 
jejich zmírn ění, 
ale i opatřen í, 
která 
umožní 
se této změn ě 
přizpůsob it; 
vzhledem k  
tomu, že 
průmyslové země n esou 
historickou 
odpovědn ost 
za změnu 
klimatu 
a že je jejich moráln í 
povinností 
po­
máhat zemím AK T 
v úsilí přizpůsob it 
se důsledk ům 
této změn y 
podle zásady „znečišťovatel 
platí“,S C 4 3 / 1 2 2 C
ÚřednívěstníkEvropskéunie C 221/35
P. vzhledem k   tomu, že v současn osti existuje ob rovský schodek, pokud jde o financování přizpůsob ení se 
rozvojových zemí změn ě 
klimatu; 
vzhledem k  
tomu, že výše n ákladů 
na 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
je 
odhadován a 
na 
10 až 80 miliard USD ročn ě, 
avšak 
finanční 
prostředk y, 
kte
ré průmyslové země v sou­
časnosti
 poskytují
 prostředn ictvím
 multilateráln ích
 mechanismů
 finan
cování
 dosahují pouze výše 
150–300 milion ů 
ročně,
Q. vzhledem 
k 
tomu, že včasn á 
opatření 
zaměřená 
na 
přizpůsob ení 
se změně 
kl
imatu a sn ížení 
rizik 
kata­
strof 
jsou z hledisk a 
nákladů 
nezpochybnitelně 
účinným 
řešením; 
vzhledem k  
tomu, že jeden  
dolar vy­
naložený 
na 
snížení 
rizika 
katastrof 
může podle odhadů uspořit až sedm dolarů vyn aložených 
v reakci 
na 
katastrofu, 
což je tak é 
silným 
argumentem 
pro financování 
předběžné 
pomoci;
R. vzhledem k  
tomu, že postupy pro používán í 
a rozdělován í 
prostředk ů 
v rámci různ ých 
mechanismů 
na 
financování 
opatření 
v souvislosti se změn ou 
klimatu, 
jako 
je např. 
mechanismus 
čistého rozvoje (CDM), 
jsou poměrn ě 
komplikované 
a nejsou 
do nich 
zapojeny 
země, kterým 
jsou tyto prostředk y 
určeny,
S. vzhledem 
k 
tomu, že se CDM dosud n eprojevil 
jako 
vhodný 
nástroj 
k 
uspokoj
ování 
potřeb 
nejchudších 
zemí, 
pokud 
jde o investice 
do čistých technologií (v Africe se realizovaly pouze 2 % všech projek tů 
CDM); 
vzhledem k  
tomu, že k ritéria 
udržitelnosti 
a doplňkovosti 
se u projek tů 
CDM často n edodržují,
T.
 vzhledem k tomu, že jak ýkoli
 odklad
 v přijetí pevn ého
 rozhodnutí
 o mechan ismech
 a finančních
 pro­
středcích n ezbytných 
pro omezen í 
příčin 
a dopadů změn y 
klimatu 
povede k 
mnohem větším n ákladům,
Obecná 
ustanovení
1. vyzývá 
Komisi 
a dárcovsk é 
země, aby 
přehodnotily 
a restrukturalizoval
y svou spolupráci v ob lasti 
roz­
voje tak, 
aby 
bylo 
možné 
v jejím rámci flexib ilně 
reagovat 
na 
změnu 
klimatu 
a využívat postupy spojen é 
s 
nízkými 
emisemi CO2;
2. vyzývá Komisi, 
aby 
zjednodušila 
své stávající postupy pro řešen í 
změny 
klimatu 
a rozvojové prob lematiky;
3. vyzývá 
Komisi 
a členské 
státy EU, 
aby 
v rámci rozvojových cílů tisíciletí lépe zohledn ily 
změnu 
klimatu 
tím, 
že do projek tů 
a programů 
zaměřených 
na 
dosažení 
těchto cílů jak ož 
i do souboru 
širších strateg ií 
zaměřených 
na 
zmírnění 
chudoby 
a do rozvojových politik  
začlení 
otázky 
dopadu změn y 
klimatu 
a při­
způsobení 
se jí;
4. vítá skutečnost, 
že při vyjedn ávání 
nového 
rámce navazujícího 
na 
Kjóts
ký 
protokol 
bylo 
dosaženo 
mír­
ného 
pokroku 
v úsilí o to, ab y 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
a jejímu zmírn ě
ní 
byla 
věnována 
stejná 
pozornost; 
zdůrazňuje 
však, 
že vyjedn ávání 
o přizpůsob ení 
se změně 
klima
tu a jejím zmírn ění 
je třeba 
úžeji 
propojit, ab y 
se klíčová 
rozhodnutí 
v těchto záležitostech n epřijí
mala samostatn ě;
5.
 vyzývá mezin árodní
 společenství
 a soukromý
 sektor,
 aby
 v zájmu usn adně
ní
 přechodu k hospodářství 
produkujícímu 
méně 
uhlíku 
v zemích AK T 
poskytly 
investice 
nutné 
pro výzku
m, rozvoj a rychlý a k om­
pletní 
převod techn ologií 
pro zmírn ění 
změny 
klimatu 
(např. 
nízkouhlíko
vých energetických 
technologií 
či 
technologií 
pro zachycován í 
a ukládání 
uhlíku) 
a přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
v zemích AK T; 
vyzý­
vá rovněž 
mezinárodní 
společenství, 
aby 
odstranilo 
bariéry 
obchodu 
s technologiemi 
pro přizpůsob ení 
se 
změně 
klimatu 
a aby 
zmírnilo 
předpisy týk ající 
se práv duševn ího 
vlastnictví (s výjimk ou 
povinných 
licencí);
6. vyzývá 
Komisi 
a členské 
státy EU, 
aby 
podporovaly čin nost 
organizace 
UNESCO, 
která 
přispívá k  
pro­
vádění 
barbadoského 
akčního 
programu 
pro udržiteln ý 
rozvoj malých ostrovn ích 
rozvojových států a n a­
vazující 
mauritijsk é 
strategie;S C 9 0 0 2 . 9 . 4 1
ÚřednívěstníkEvropskéunie 14.9.2009
Zmírnění změny klimatu
7. zdůrazňuje,
 že celosvětového k onsensu
 ohledně
 ambiciózního
 a závazn ého
 cíle týkajícího
 se zmírn ění
 
změny 
klimatu 
je nutné 
dosáhnout 
během 
konference 
OSN o změn ě 
klimatu, 
kte
rá se bude 
konat 
roku 
2009
 v Kodani,
 a to na
 základě
 zásady společn é,
 ale diferen cované
 odpovědnosti uveden é
 v Rámcové 
úmluvě Org anizace 
spojených 
národů 
o změně 
klimatu; 
vyzývá proto průmyslové země a rychle se roz­
víjející země, ab y 
přijaly závazn ý 
cíl v oblasti 
emisí skleníkových 
plynů
; navrhuje, 
aby 
se vzhledem k  
při­
způsobivosti 
a kapacitě 
každé 
země pro zmírn ění 
změny 
klimatu 
a historické odpovědn osti 
průmyslových 
zemí za globální 
oteplován í 
přijal flexib ilnější 
a diferencovaný 
přístup vůči rostoucím ek onomikám, 
který 
by 
je k 
účasti na 
nové 
dohodě podn ěcoval 
(a na 
jehož zák ladě 
by 
se např. 
cíle stanovily 
pouze pro k on­
krétní 
odvětví);
8. upozorňuje 
na 
to, že postupy pro využíván í 
a rozdělován í 
zdrojů v rámci mechan ismu 
čistého rozvoje 
(CDM) je třeb a 
revidovat a zjedn odušit 
tak, 
aby 
byly 
tyto prostředk y 
snadn
ěji přístupn é 
zemím AK T 
a aby 
se 
jejich rozdělován í 
na 
projekty 
CDM provádělo rovn oměrněji; 
vyzývá k 
tomu, aby 
se více projek tů 
rea­
lizovalo především v sub saharské 
Africe; zdůrazň uje, 
že by 
měl být 
zaveden 
systém, který 
zajistí, aby 
se 
projekty 
CDM řídily zásadou doplň kovosti 
a aby 
vedly k 
udržitelnému 
rozvoji zemí AK T; 
vyzývá dárcov­
ské 
země, aby 
v zemích AK T 
pomohly vytvořit k apacity 
nutné 
pro posílen í 
účasti těchto zemí n a 
CDM 
a aby 
se nesoustředily 
výhradně 
na 
CDM jakožto 
základní 
politický 
nástroj
, ale aby 
rovněž 
vypracovaly 
nové 
mechanismy 
pro zmírn ění 
změny 
klimatu 
v zemích AK T;
9. vyzývá 
vlády průmyslových zemí a zemí s rostoucími ek onomikami, 
aby 
stanovily 
jasné 
a konsistentní 
dlouhodob é
 politické
 rámce, které
 by
 podpořily ek ologické
 inovace
 a investice
 (např.
 v oblasti
 energie
 
z obnovitelných 
zdrojů, vozidel s n ízkou 
spotřebou 
paliva a hyb ridních 
vozidel či v ob lasti 
nových 
paliv); 
zdůrazňuje, 
že také 
soukromý 
sektor 
hraje v řízen í 
ekologických 
inovací 
ústřední 
roli; domn ívá 
se rov­
něž, 
že mají-li se sn ížit 
emise, je třeb a 
zavést středn ědobé 
až dlouhodob é 
postupy, k teré 
by 
umožnily změ­
nit 
obecné 
chování 
spotřebitelů 
v rozvinutých 
zemích;
10. zdůrazňuje, 
že Komise 
a vlády dárcovsk ých 
zemí by 
měly posílit spolupráci s vládami zemí AK T 
s cílem 
vypracovat amb iciózní 
politická 
opatření 
a plány, 
které 
umožní 
omezit odlesň ování 
a znehodnocování 
lesů 
a poskytnout 
technologie 
a významné 
množství 
finančních 
prostředk ů 
na 
udržitelnou 
správu lesů 
v zemích AK T;
Přizpůsobení 
se změně klimatu
11. vyzývá vlády zemí AK T, 
aby 
začlenily 
cíle a opatřen í 
týkající 
se přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
přímo do 
svých vnitrostátních
 plánů
 rozvoje, strateg ií
 zaměřených
 na
 snížení
 chudoby
 a do odvětvových politik 
a strategií, 
jakož 
i do všech fází a úrovn í 
rozhodovacího procesu;
12. vyzdvihuje sk utečnost,
 že příspěvk y
 na
 přizpůsobení se změn ě
 klimatu
 by
 měly mít právn í
 závaznost,
 
která 
by 
měla být 
zachycena 
jak 
v mezinárodní 
dohodě, k terá 
má být 
přijata v K odani 
v roce 2009, tak  
v 
domácích právn ích 
předpisech v rámci E U–27;
13. vyzývá 
průmyslové země, ab y 
výraznou 
měrou zvýšily svou fin anční 
podporu posk ytovanou 
na 
přizpů­
sobení 
se změně 
klimatu 
v zemích AK T 
a aby prozk oumaly 
inovační 
mechanismy 
financování 
určené 
pro 
tento 
účel, jako 
jsou mj. mezin árodní 
daně 
na 
obchodování, 
vnitrostátní 
daně 
na 
emise, zdan ění 
letenek 
v 
rámci osob ní 
přepravy či dražb y 
jednotek 
přiděleného 
množství; 
vyzývá Komisi, ab y 
výrazným 
způso­
bem 
navýšila 
rozpočet g lobální 
aliance 
pro změn u 
klimatu 
(GCCA), ab y 
mnoh
em více zohledn ila 
změnu 
klimatu 
v novém 
rozpočtu E RF 
a aby 
bezodkladně 
realizovala záměr týk ající 
se globálního 
mechanismu 
financování 
změny 
klimatu 
coby 
inovačního 
nástroje 
financování 
pro poskytován í 
předběžné 
podpory 
pro investice 
v oblasti 
klimatu 
v nejchudších 
a nejohroženějších 
zemích;
14. zdůrazňuje, 
že finanční 
prostředk y 
na 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
musí fungovat 
jako 
doplněk 
stávajících 
závazků 
v rámci oficiáln í 
rozvojové pomoci a jin ých 
stávajících závazk ů 
týkajících 
se posky­
tování 
pomoci;
15. vyzývá mezin árodní 
finanční 
instituce, 
aby 
rozšířily své politik y, 
programy 
a finanční 
nástroje 
v oblasti 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu;S C 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 CS ÚřednívěstníkEvropskéunie C 221/37
16. naléhavě vyzývá souk romý sektor, aby prohloubil své závazk y a poskytl finanční prostředk y chybějící na 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu; 
vyzývá Komisi 
a vlády člen ských 
zemí EU 
a zemí AK T, 
aby 
investovaly 
do 
rozvoje partn erství 
soukromého 
a veřejného 
sektoru 
s cílem získ at 
další finanční 
prostředk y 
ze sou­
kromého 
sektoru 
na 
financování 
adaptačních 
projektů 
zejména 
v nejméně 
rozvinutých 
zemích;
17. domnívá 
se, že je třeb a 
zajistit lepší k oordinaci 
dárců, mn ohem 
intenz
ivnější 
dialog 
mezi severem a jihem 
a širší spolupráci mezi dárcovsk ými 
a rozvojovými zeměmi v ob lasti 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu, 
ja­
kož 
i mechanismy 
a finanční 
prostředk y 
pro přizpůsob ení 
se změně 
klimatu 
v souladu s pařížsk ými 
zá­
sadami a ak čním 
programem 
z Akkry 
2008;
18. vyzdvihuje n utnost
 další podpory reg ionální
 spolupráce, výměn y
 osvědčen ých
 postupů a vytvořen í
 di­
skusních 
fór mezi zeměmi AK T, 
které 
se v souvislosti se změn ou 
klimatu 
potýkají 
s podobnými 
problémy;
19. vyzývá 
vlády zemí AK T, 
aby 
do přípravy a prováděn í 
strategií 
zaměřenýc
h na 
přizpůsob ení 
se změnám 
klimatu 
ve větší míře zapojovaly ob čanskou 
společnost 
a místní 
společens
tví, především k vůli 
jejich bo­
hatým 
zkušenostem 
z terénu 
a jejich přímým vazb ám 
na 
lidi a oblasti, 
které 
jsou nepříznivými 
účinky 
na­
rušení 
klimatu 
ohrožené 
nejvíce;
20. vyzývá 
dárcovské 
země a mezin árodní 
organizace, 
aby 
investovaly 
do posílen í 
infrastruktury 
v oblasti 
mo­
nitorování 
klimatu, 
správy klimatických 
údajů a adaptačn ích 
schopností 
orgánů, 
místních 
komunit 
a jed­
notlivců 
v zemích AK T;
21. vybízí 
instituce 
členských 
států EU 
v oblasti 
výzkumu 
a vývoje, ab y 
podporovaly a usn adňovaly 
výměnu 
osvědčených 
postupů a in formací, 
sdílely odb orné 
znalosti 
a poznatky 
a bu
dovaly sítě a partn erství 
s ob­
dobnými 
institucemi 
v zemích AK T 
v odvětvích, k terá 
jsou změn ou 
klimatu 
zásadně 
ovlivněna 
(např. 
v ze­
mědělství n ebo 
v oblasti 
správy vodn ích 
zdrojů);
22. vyzývá partn ery 
v oblasti 
rozvojové pomoci, ab y 
podporovali vlády a občan ské 
organizace 
zemí AKT 
při 
vytváření 
kampaní 
zaměřených 
na 
vzděláván í 
a informování 
veřejnosti 
o dopadech změn y 
klimatu;
23. vítá 
záměr Komise 
navrhnout 
strategii 
EU 
pro snížení 
rizika 
katastrof
; vyzývá K omisi 
a členské 
státy EU, 
aby 
do snížení 
rizika 
katastrof, 
jakožto 
nástroje 
umožňujícího 
přizpůsob ení 
se změně 
klimatu, 
investo­
valy 
více prostředk ů 
a aby 
z dlouhodob ého 
poskytování 
finančních 
prostředk ů 
na 
snížení 
rizika 
katastrof 
vytvořily
 součást pravideln é
 rozvojové pomoci; domn ívá
 se, že je třeb a
 v zemích AK T
 podporovat n a
 
úrovni 
veřejného 
sektoru 
rozvoj pojistn ých 
trhů, jež n abízejí 
pojištění 
v souvislosti se změn ou 
klimatu, 
a 
posílit tak  
schopnost 
rychle se vyrovn ávat 
s drastickými 
klimatickými 
jevy;
24. vyzývá Komisi 
a vlády člen ských 
států EU, 
aby 
poskytly 
více prostředk ů 
na 
posílení 
kapacity 
zdravotnic­
kých 
systémů v zemích AK T, 
a pomohly jim tak  
zvládat nepříznivé 
účinky 
změny klimatu 
na 
zdraví;
25. domnívá 
se, že přiměřen é 
plánování 
a řízení 
ekologické 
migrace 
bude 
zásadní 
pro bezpečnost 
dotčených 
osob; 
vyzývá proto mezin árodní 
společenství, 
aby 
zjistilo, jak é 
nedosta
tky 
existují ve stávajících právn ích 
předpisech, 
pokud 
jde o ochran u 
v případě vysídlen í 
z důvodu změn y 
klimatu
, a aby 
tyto nedostatky 
od­
stranilo; 
navrhuje, 
aby 
byla 
v azylových předpisech a dohodách n a 
regioná
lní 
a mezinárodní 
úrovni 
zoh­
ledňována 
vysoce nebezpečná 
situace, v n íž 
se nacházejí 
ostrovní 
státy, kterým hrozí zatopen í; 
připomíná 
rovněž,
 že by
 se měly vytvořit a používat n ástroje
 na
 ochranu
 identity,
 kul
tury a tradic ekologických 
uprchlíků;
26.
 pověřuje své spolupředsedy, ab y
 toto usnesení předali Radě AK T-EU,
 Ev
ropské
 komisi,
 Africké
 unii,
 
smluvním 
stranám 
rámcové úmluvy OSN o změn ě 
klimatu 
(UNFCCC) a Světové b an
ce.