Úřední věstník L 337 , 13/12/2002 S. 0057 - 0081



PŘÍLOHA MEZINÁRODNÍ ÚMLUVA O ODPOVĚDNOSTI A NÁHRADĚ ZA ŠKODU V SOUVISLOSTI S PŘEPRAVOU NEBEZPEČNÝCH A ŠKODLIVÝCH LÁTEK PO MOŘI Z ROKU 1996 (ÚMLUVA HNS) STÁTY, KTERÉ JSOU SMLUVNÍMI STRANAMI TÉTO ÚMLUVY, VĚDOMY SI nebezpečí, jaké představuje celosvětová přeprava nebezpečných a škodlivých látek po moři, PŘESVĚDČENY o potřebě zajistit, aby dostatečná, rychlá a účinná náhrada byla dostupná osobám, které utrpěly škodu způsobenou mimořádnými událostmi v souvislosti s přepravou těchto látek po moři, PŘEJÍCE SE přijmout jednotná mezinárodní pravidla a postupy pro určení otázek odpovědnosti a náhrady vztahující se k takové škodě, DOMNÍVAJÍCE SE, že hospodářské důsledky škody způsobené přepravou nebezpečných a škodlivých látek po moři by měly být rozděleny mezi odvětví námořní dopravy a zúčastněné přepravce, SE DOHODLY NA TOMTO: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Definice Článek 1 Pro účely této úmluvy se rozumí: 1. "lodí" každé námořní plavidlo a námořní člun jakéhokoliv typu; 2. "osobou" fyzická nebo právnická osoba ať veřejná nebo soukromá, včetně státu a orgánů státní správy; 3. "vlastníkem" osoba nebo osoby registrované jako vlastník lodě, nebo jestliže není registrace, pak osoba nebo osoby vlastnící loď. Nicméně v případě lodě ve vlastnictví státu a provozované společností, která je v tomto státě registrovaná jako provozovatel lodě, pak "vlastníkem" je tato společnost; 4. "příjemcem" buď: a) osoba fyzicky přijímající náklad podléhající příspěvku, který je vykládán v přístavech nebo terminálech smluvního státu; pokud v době příjmu osoba, která fyzicky přijímá náklad, působí jako zmocněnec jiné osoby podléhající jurisdikci kteréhokoliv smluvního státu, potom je zmocnitel považován za příjemce, je-li fond HNS od zmocněnce informován o totožnosti zmocnitele; nebo b) osoba považovaná ve smluvním státě v souladu s vnitrostátním právem tohoto smluvního státu za příjemce nákladu podléhajícího příspěvku a vykládaného v přístavech a terminálech smluvního státu, pokud celkový náklad podléhající příspěvku je přijímaný v souladu s tímto vnitrostátním právem a je v podstatě stejný jako ten, který by byl přijat podle písm. a); 5. "nebezpečnými a škodlivými látkami": a) jakékoliv látky, materiály a předměty podle odrážek i) až vii) a přepravované na palubě lodi jako náklad: i) ropa a ropné produkty přepravované hromadně a uvedené v dodatku I příloze I Mezinárodní úmluvy pro zabránění znečištění z lodí z roku 1973, ve znění protokolu z roku 1978, vztahujícího se k této úmluvě, v platném znění; ii) hromadně přepravované škodlivé látky uvedené v dodatku II k příloze II Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí z roku 1973 ve znění protokolu 1978, vztahujícího se k uvedené úmluvě, v platném znění, a ty látky a směsi prozatímně tříděné jako spadající do skupiny znečištění A, B, C nebo D v souladu s předpisem 3 odst. 4 uvedené přílohy II; iii) nebezpečné kapalné látky hromadně přepravované a uvedené v kapitole 17 Mezinárodního předpisu pro stavbu a vybavení lodí hromadně přepravujících nebezpečné chemikálie z roku 1983 v platném znění a nebezpečné výrobky, pro jejichž přepravu byly státní správou a danými správami přístavu určené předběžné příslušné podmínky v souladu s odstavcem 1.1.3 uvedeného předpisu; iv) nebezpečné a škodlivé látky, materiály a předměty v zabaleném stavu uvedené v Mezinárodním předpisu o námořní přepravě nebezpečného zboží v platném znění; v) zkapalněné plyny uvedené v kapitole 19 Mezinárodního předpisu pro stavbu a vybavení lodí hromadně přepravujících zkapalněné plyny z roku 1983 v platném znění a výrobky, pro jejichž přepravu byly státní správou a danými správami přístavu určeny předběžné příslušné podmínky v souladu s odstavcem 1.1.6 uvedeného předpisu; vi) hromadně přepravované kapalné látky s bodem vzplanutí nepřevyšujícím 60 °C (měřeno zkouškou v uzavřeném kalíšku); vii) volně ložené sypké materiály vykazující chemické riziko uvedené v dodatku B Předpisu pro bezpečné zacházení s volně loženými náklady v platném znění, pokud tyto látky rovněž podléhají ustanovení Mezinárodního předpisu o námořní přepravě nebezpečného zboží, jsou-li přepravovány v zabaleném stavu; a b) zbytky z předchozí hromadné přepravy látek uvedených v písm. a) odrážky i) až iii) a v) až vii); 6. "škodou": a) ztráta lidského života nebo tělesné zranění způsobené nebezpečnými a škodlivými látkami na lodi nebo mimo loď přepravující tyto látky; b) ztráta nebo poškození majetku způsobené nebezpečnými a škodlivými látkami mimo loď přepravující tyto látky; c) poškození nebo znečištění životního prostředí způsobené nebezpečnými a škodlivými látkami, pokud náhrada za zhoršení životního prostředí jiná než ztráta zisku způsobená tímto zhoršením je omezena na náklady provedených nebo chystaných přiměřených opatření k uvedení do původního stavu a d) náklady na preventivní opatření a další ztrátu nebo škodu způsobenou preventivními opatřeními. Není-li dostatečně možné oddělit škodu způsobenou nebezpečnými nebo škodlivými látkami od škody způsobené ostatními činiteli, pak veškerá tato škoda je považovaná za způsobenou nebezpečnými a škodlivými látkami vyjma případu, kdy škoda a míra škody způsobená ostatními činiteli není druhem škody uvedeným v čl. 4 odst. 3. V tomto odstavci "způsobené těmito látkami" znamená způsobené nebezpečnou nebo škodlivou povahou látek; 7. "preventivními opatřeními" veškerá přiměřená opatření přijatá po výskytu mimořádné události jakoukoliv osobou s cílem zabránit škodě, předejít škodě nebo ji minimalizovat; 8. "mimořádnou událostí" každá událost nebo řada událostí, které mají stejný původ a způsobí škodu nebo pro vznik škody vytvoří závažné a bezprostřední nebezpečí; 9. "přepravou po moři" doba od okamžiku přijetí nebezpečné a škodlivé látky během nakládky do jakékoli části lodního zařízení až do okamžiku, kdy přestanou být po vykládce přítomny v jakékoli částí lodního zařízení. Není-li užíváno žádné zařízení, tato doba začíná a končí, jakmile se nebezpečné a škodlivé látky dostanou přes lodní zábradlí; 10. "nákladem podléhajícím příspěvku" všechny nebezpečné a škodlivé látky přepravované po moři jako náklad do přístavu nebo do terminálu na území smluvního státu a vykládané v tomto státě. Tranzitní náklad, který je buď vcelku nebo po částech v průběhu přepravy od přístavu nebo od terminálu původní nákladky do přístavu nebo terminálu konečného místa určení přepravován přímo nebo přes přístav nebo terminál z jedné lodi na druhou, je považován za náklad podléhající příspěvku jen v případě, je-li přijat na konečném místě určení; 11. "fondem HNS" Mezinárodní fond nebezpečných a škodlivých látek zřízený podle odstavce 13; 12. "zúčtovací jednotkou" zvláštní právo čerpání definované Mezinárodním měnovým fondem; 13. "státem registrace lodi" ve vztahu k registrované lodi stát, v jehož registru je loď registrovaná a ve vztahu k neregistrované lodi stát, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout; 14. "terminálem" každé místo pro skladování nebezpečných a škodlivých látek přijatých po jejich přepravě vodní cestou a rovněž každé zařízení umístěné na pobřeží a napojené potrubím nebo jiným způsobem na toto místo; 15. "ředitelem" ředitel fondu HNS; 16. "organizací" Mezinárodní námořní organizace; 17. "generálním tajemníkem" generální tajemník organizace. Přílohy Článek 2 Přílohy k této úmluvě tvoří nedílnou součást této úmluvy. Oblast působnosti Článek 3 Přílohy k tomuto se vztahují výlučně: a) na každou škodu způsobenou na území smluvního státu a rovněž v jeho teritoriálním moři; b) na škodu vzniklou znečištěním životního prostředí způsobenou ve výlučné hospodářské zóně smluvního státu, která je zřízená v souladu s mezinárodním právem, nebo, pokud smluvní stát tuto zónu nezřídil, v oblasti mimo teritoriální vody tohoto státu a přilehlé k teritoriálním vodám tohoto státu určené tímto státem v souladu s mezinárodním právem a ve vzdálenosti nepřekračující 200 námořních mil od základních linií, od kterých jsou teritoriální vody tohoto státu měřeny; c) na škodu jinou, než je škoda vzniklá znečištěním životního prostředí, způsobenou mimo území kteréhokoliv státu včetně teritoriálních vod kteréhokoliv státu, pokud je škoda způsobena látkou přepravovanou lodí registrovanou ve smluvním státě nebo, v případě neregistrované lodě, přepravovanou lodí oprávněnou plout pod vlajkou smluvního státu a d) pro preventivní opatření přijatá kdekoliv. Článek 4 1. Tato úmluva se vztahuje na nároky na náhradu škody vzniklé následkem přepravy nebezpečných a škodlivých látek po moři, kromě nároků vzniklých na základě jakékoliv smlouvy o přepravě věcí a osob. 2. Tato úmluva se nevztahuje na případy, kdy jsou její ustanovení neslučitelná s ustanoveními použitelného práva ve vztahu k systémům úrazového pojištění nebo sociálního zabezpečení. 3. Tato úmluva se nevztahuje: a) na škody ze znečištění definované v Mezinárodní úmluvě o občanské odpovědnosti za škodu způsobenou znečištěním ropnými látkami z roku 1969 v platném znění, ať již je náhrada splatná s ohledem na výše uvedenou úmluvu nebo podle této úmluvy a b) na škody způsobené radioaktivním materiálem třídy 7 uvedeném buď v Mezinárodním předpisu o námořní přepravě nebezpečného zboží v platném znění nebo v dodatku B Kodexu pro bezpečné zacházení s volně loženými náklady v platném znění. 4. Nestanoví-li odstavec 5 jinak, nevztahují se ustanovení této úmluvy na válečné lodě, námořní válečná pomocná zařízení nebo jiné lodě vlastněné nebo provozované státem a v daném okamžiku používané pro nekomerční vládní účely. 5. Smluvní stát se může rozhodnout použít tuto úmluvu pro své válečné lodě a ostatní plavidla popsaná v odstavci 4 a v tomto případě to oznámí generálnímu tajemníkovi, přičemž specifikuje podmínky tohoto použití. 6. S ohledem na lodě vlastněné smluvním státem a užívané pro komerční účely může být každý stát žalován podle soudní příslušnosti stanovené v článku 38, přičemž se zříká veškerých námitek zakládajících se na jeho postavení jako suverénního státu. Článek 5 1. Stát může v době ratifikace, přijetí nebo schválení této úmluvy nebo přistoupení k této úmluvě nebo kdykoliv poté prohlásit, že se tato úmluva nevztahuje na lodě, a) které nepřevyšují 200 hrubé prostornosti, b) které přepravují nebezpečné a škodlivé látky pouze v zabaleném stavu, a c) které se zabývají plavbami mezi přístavy nebo zařízeními tohoto státu. 2. Jestliže dva sousední státy souhlasí, že tato úmluva není použitelná rovněž pro lodě zahrnuté odst. 1 písm. a) a b), přičemž se zabývají plavbami mezi přístavy nebo zařízeními těchto států, mohou prohlásit, že výjimka z použitelnosti této úmluvy vyhlášená podle odstavce 1 rovněž zahrnuje lodě uvedené v tomto odstavci. 3. Každý stát, který učiní prohlášení podle odstavce 1 nebo 2, je může kdykoliv odvolat. 4. Prohlášení učiněné podle odstavce 1 nebo 2 a odvolání prohlášení učiněné podle odstavce 3 jsou ukládána u generálního tajemníka, který po jejich vstupu v platnost je sdělí řediteli. 5. Jestliže stát učiní prohlášení podle odstavce 1 nebo 2 a neodvolá je, pak nebezpečné a škodlivé látky přepravované loděmi zahrnutými do daného odstavce nejsou považovány za náklad podléhající příspěvku ve smyslu uplatnění článků 18 a 20, čl. 21 odst. 5 a článku 43. 6. Fond HNS neodpovídá za platbu náhrady za škodu způsobenou látkami přepravovanými lodí, na kterou se úmluva nevztahuje vzhledem k prohlášení učiněnému podle odstavce 1 nebo 2, a do té míry, do jaké a) škoda definovaná v čl. 1 odst. 6 písm. a), b) nebo c) byla způsobena: i) buď na území státu, včetně jeho teritoriálního moře, který učinil prohlášení, nebo na území jednoho ze států v případě sousedních států, které učinily prohlášení podle odstavce 2, ii) ve výlučné hospodářské zóně nebo oblasti podle odst. 3 písm. b) státu nebo států podle písmene i); b) škoda zahrnuje opatření přijatá k prevenci nebo minimalizaci této škody. Povinnosti smluvních států Článek 6 Každý smluvní stát zajistí, aby všechny povinnosti vzniklé na základě této úmluvy byly splněny, a přijme příslušná opatření podle svého právního řádu včetně uložení sankcí, které může považovat za nezbytné s ohledem na účinné provedení jakékoliv z těchto povinností. KAPITOLA II ODPOVĚDNOST Odpovědnost vlastníka Článek 7 1. Pokud není v odstavcích 2 a 3 stanoveno jinak, vlastník v době události odpovídá za škodu, která byla jakýmikoliv nebezpečnými a škodlivými látkami při jejich přepravě po moři na lodi způsobena, a pokud mimořádná událost sestává z řady událostí majících stejný původ, pak odpovědnost vlastníka vzniká v době výskytu první z těchto mimořádných událostí. 2. Vlastník nemá odpovědnost, prokáže-li se, že: a) škoda vznikla následkem válečného aktu, nepřátelství, občanské války, povstání nebo přírodního jevu výjimečné, nevyhnutelné a neodvratitelné povahy; nebo b) škoda byla zcela způsobena činem nebo opomenutím uskutečněným v zájmu způsobit škodu třetí stranou; nebo c) škoda byla zcela způsobena zanedbáním nebo jiným nezákonným činem kterékoliv vlády nebo jiného orgánu odpovědného za údržbu světel nebo jiných navigačních pomůcek při výkonu této funkce; nebo d) opomenutí přepravce nebo jiné osoby dodat informace o nebezpečné a škodlivé povaze přepravovaných látek buď i) způsobilo škodu celou nebo její část; nebo ii) vedlo vlastníka k tomu, aby neuzavřel pojištění v souladu s článkem 12, pokud ani vlastník ani jeho zaměstnanci nebo jeho zmocněnci neznali nebo podle očekávání nemohli znát nebezpečnou a škodlivou povahu přepravovaných látek. 3. Jestliže vlastník prokáže, že škoda byla zcela nebo částečně důsledkem jednání nebo opomenutí osobou, která utrpěla škodu, přičemž jejím úmyslem bylo způsobit škodu, nebo škoda byla důsledkem zanedbání této osoby, může být vlastník zcela nebo částečně zproštěn odpovědnosti vůči této osobě. 4. Nárok na náhradu škody vůči vlastníkovi lze uplatnit jen v souladu s touto úmluvou. 5. S výhradou odstavce 6 nelze uplatnit nároky na náhradu škody ani podle této úmluvy ani na jiném základě vůči: a) zaměstnancům nebo zmocněncům vlastníka nebo členům posádky; b) lodivodovi nebo jakékoliv jiné osobě, která, aniž by byla členem posádky, vykonává pro loď služby; c) jakémukoliv nájemci lodi (jakkoliv nazývaném včetně nájemce souběžně registrované lodi), správci lodní výstroje nebo provozovateli lodě; d) jakékoliv osobě vykonávající záchrannou činnost se souhlasem vlastníka nebo na pokyn příslušného veřejného orgánu; e) jakékoliv osobě přijímající preventivní opatření, a f) personálu nebo zmocněncům osob uvedených v písmenu c), d) a e), pokud není škoda důsledkem osobního činu nebo osobního opomenutí učiněného s úmyslem způsobit tuto škodu nebo učiněného lehkomyslně s vědomím, že tato škoda pravděpodobně nastane. 6. Žádným ustanovením této úmluvy není dotčeno stávající právo vlastníka odvolat se vůči kterékoliv třetí straně, mimo jiné rovněž vůči přepravci nebo příjemci látky, která způsobila škodu, nebo vůči osobě uvedené v odstavci 5. Mimořádné události týkající se dvou nebo více lodí Článek 8 1. Je-li škoda důsledkem mimořádné události týkající se dvou nebo více lodí, z nichž každá přepravuje nebezpečné a škodlivé látky, pak každý jeden vlastník, není-li zproštěn podle článku 7, odpovídá za škodu. Vlastníci odpovídají rukou společnou a nerozdílnou za veškerou škodu, kterou nelze spolehlivě rozdělit. 2. Nicméně vlastníci jsou oprávněni omezit svoji odpovědnost na nejvyšší ručení použitelné pro ně podle článku 9. 3. Žádným ustanovením této úmluvy není dotčeno stávající právo vlastníka na odvolání vůči kterémukoliv jinému vlastníkovi. Omezení odpovědnosti Článek 9 1. Ve vztahu k jakékoliv mimořádné události je vlastník lodě oprávněn omezit svoji odpovědnost podle této úmluvy na úhrnnou částku, která se vypočítá takto: a) 10 miliónů zúčtovacích jednotek pro loď do 2000 jednotek prostornosti, a b) pro loď nad uvedený počet jednotek prostornosti se částka podle písm. a) zvýší: - o 1500 zúčtovacích jednotek za každou jednotku prostornosti od 2001 do 50000 jednotek prostornosti, - o 360 zúčtovacích jednotek pro každou jednotku prostornosti nad 50000 jednotek prostornosti, avšak za předpokladu, že tato úhrnná částka v žádném případě nepřekročí 100 miliónů zúčtovacích jednotek. 2. Vlastník není oprávněn omezit svou odpovědnost podle této úmluvy, prokáže-li se, že škoda je důsledkem osobního činu nebo opomenutí vlastníka učiněného s úmyslem tuto škodu způsobit nebo učiněného z nedbalosti s vědomím, že tato škoda může nastat. 3. Aby vlastník mohl ve svůj prospěch využít omezení podle odstavce 1, musí pro celkovou částku představující omezení odpovědnosti a stanovenou v souladu s odstavcem 1 vytvořit fond, který uloží u soudu nebo u jiného příslušného orgánu kteréhokoliv smluvního státu, ve kterém byla podle článku 38 podána žaloba, nebo pokud nebyla podána žaloba, uloží fond u soudu nebo u jiného příslušného orgánu kteréhokoliv smluvního státu, ve kterém žaloba podle článku 38 může být podána. Fond může být tvořen buď uložením částky nebo předložením bankovní záruky nebo jiné záruky přijatelné podle práva smluvního státu, kde je fond vytvářen, a považované soudem nebo jiným příslušným orgánem za dostatečnou. 4. S výhradou ustanovení článku 11 je fond v poměru k výši nárokovaných částek rozdělován mezi osoby, které tyto částky nárokují. 5. Jestliže před rozdělením fondu byla vlastníkem nebo kterýmkoliv členem personálu vlastníka nebo kterýmkoliv z jeho zmocněnců nebo kteroukoliv osobou poskytující vlastníkovi pojištění nebo jinou finanční záruku zaplacena v důsledku dané mimořádné události náhrada škody, pak tato osoba až do výše částky, kterou zaplatila, získá na základě postoupení práv ta práva, která by osoba takto odškodněná měla podle této úmluvy. 6. Právo postoupení stanovené v odstavci 5 může rovněž využít jiná osoba, než osoba tam uvedená, a to s ohledem na jakoukoliv částku náhrady škody, kterou tato jiná osoba případně zaplatila, ale jen do té míry, do jaké je takové postoupení práv možné podle použitelného vnitrostátního práva. 7. Jestliže vlastníci nebo jiné osoby prokáží, že by mohli být přinuceni zaplatit k pozdějšímu datu zcela nebo po částech jakoukoliv takovou částku náhrady škody, vůči které by podle odstavců 5 a 6 mohlo být právo postoupení využito, kdyby byla náhrada škody zaplacena před rozdělením fondu, potom soud nebo jiný příslušný orgán státu, kde byl fond zřízen, může přikázat, aby byla prozatímně dána stranou dostatečná částka, která by daným umožnila vymáhat nárok vůči fondu k takovému pozdějšímu datu. 8. Nároky na základě výdajů přiměřeně vynaložených nebo přiměřené oběti, které na sebe vlastník dobrovolně převzal v zájmu zabránit nebo minimalizovat škodu, jsou hodnoceny stejně jako ostatní nároky vůči fondu. 9. a) Částky uvedené v odstavci 1 jsou převedeny na národní měnu na základě hodnoty této měny uvedené ve zvláštním právu čerpání ke dni zřízení fondu podle odstavce 3. S přihlédnutím k vyjádření ve zvláštním právu čerpání je hodnota národní měny smluvního státu, který je členem Mezinárodního měnového fondu, vypočítávána v souladu s metodou oceňování Mezinárodním měnovým fondem platnou k danému dni pro jeho činnosti a transakce. S přihlédnutím k vyjádření ve zvláštním právu čerpání je hodnota národní měny smluvního státu, který není členem Mezinárodního měnového fondu, vypočítávána způsobem určeným tímto státem. b) Nicméně smluvní stát, který není členem Mezinárodního měnového fondu a jehož právo nedovoluje uplatnění ustanovení odst. 9 písm. a), může v době ratifikace, přijetí nebo schválení této úmluvy nebo přistoupení k této úmluvě nebo kdykoliv poté prohlásit, že zúčtovací jednotka uvedená v odst. 9 písm. a) se rovná 15 zlatým frankům. Zlatý frank uvedený v tomto odstavci odpovídá 65,5 miligramům zlata o ryzosti 900/1 000. Převod zlatého franku na národní měnu se provádí podle práva daného státu. c) Výpočet uvedený v poslední větě odst. 9 písm. a) a převod podle odst. 9 písm. b) se provádí tak, aby částky podle odstavce 1 vyjádřené v národní měně smluvního státu co nejvíce odpovídaly skutečné hodnotě, která by vyplývala z uplatnění prvých dvou vět odst. 9 písm. a). Při ukládání listin ratifikace, přijetí nebo schválení této úmluvy nebo přistoupení k této úmluvě smluvní státy sdělí generálnímu tajemníkovi způsob výpočtu podle odst. 9 písm. a) nebo případně výsledek převodu podle odst. 9 písm. b) a vždy poté, kdy se způsob výpočtu nebo výsledek převodu změní. 10. Pro účely tohoto článku se prostorností lodě rozumí hrubá prostornost vypočítaná v souladu s předpisy o měření prostornosti obsaženými v příloze I Mezinárodní úmluvy o měření prostornosti lodí z roku 1969. 11. Pojistitel nebo jiná osoba poskytující finanční záruku je v souladu s tímto článkem oprávněn zřídit fond za stejných podmínek a se stejným účinkem, jako kdyby fond byl zřízen vlastníkem. Tento fond lze zřídit, i když vlastník není podle odstavce 2 oprávněn k omezení své odpovědnosti, avšak jeho zřízením nejsou dotčena práva kterékoliv osoby uplatňující nárok vůči vlastníku. Článek 10 1. Pokud vlastník po mimořádné události zřídí fond v souladu s článkem 9 a je oprávněn k omezení své odpovědnosti: a) žádná osoba, která má nárok na náhradu škody vzniklé v důsledku této mimořádné události, není oprávněna využít v souvislosti s tímto nárokem jakékoliv nároky na jiná aktiva vlastníka a b) soud nebo jiný příslušný orgán kteréhokoliv smluvního státu vydá příkaz, aby byla uvolněna každá loď nebo jiný majetek, který patří vlastníkovi, který byl zatčen, s ohledem na nárok na náhradu škody vzniklé v důsledku této mimořádné události, a obdobně uvolní každou soudní kauci nebo jinou záruku poskytnutou s cílem vyhnout se tomuto zatčení. 2. Předešlá ustanovení se použijí, jen když osoba uplatňující nárok na náhradu škody má přístup k soudu spravujícímu fond a fond je skutečně možno použít k uspokojení vzniklého nároku. Smrt a zranění Článek 11 Nároky vzniklé v důsledku smrti nebo tělesného zranění mají až do výše dvou třetin z celkové částky vypočtené v souladu s čl. 9 odst. 1 přednost před ostatními nároky. Povinné pojištění vlastníka Článek 12 1. Vlastník lodě registrované ve smluvním státě, která skutečně přepravuje nebezpečné a škodlivé látky, musí mít ke krytí odpovědnosti za škodu podle této úmluvy pojištění nebo jinou finanční záruku jako je záruka banky nebo jiné finanční instituce ve výši určené na základě uplatnění omezení odpovědností předepsaných v čl. 9 odst. 1. 2. Osvědčení o povinném pojištění dokládající, že pojištění nebo jiná finanční záruka jsou platné v souladu s ustanoveními této úmluvy, je vydáváno každé lodi poté, co příslušný orgán smluvního státu určil, že požadavky odstavce 1 byly splněny. Ve vztahu k lodi registrované ve smluvním státě toto osvědčení o povinném pojištění vydává nebo ověřuje příslušný orgán státu registrace; ve vztahu k lodi neregistrované ve smluvním státě může toto osvědčení vydat nebo ověřit příslušný orgán kteréhokoliv smluvního státu. Osvědčení o povinném pojištění má formu podle vzoru uvedeného v příloze I a obsahuje tyto údaje: a) jméno lodě, rozlišovací číslo nebo písmena a přístav registrace; b) jméno a hlavní místo podnikání vlastníka; c) identifikační číslo lodě Mezinárodní námořní organizace; d) typ a dobu trvání záruky; e) jméno a hlavní místo podnikání pojistitele nebo jiné osoby poskytující záruku a případně místo podnikání, kde je zřízeno pojištění nebo záruka a f) dobu platnosti osvědčení, která nesmí být delší než doba platnosti pojištění nebo jiné záruky. 3. Osvědčení o povinném pojištění je v úředním jazyku nebo jazycích vydávajícího státu. Není-li použitým jazykem angličtina, francouzština ani španělština, obsahuje text překlad do jednoho z uvedených jazyků. 4. Osvědčení o povinném pojištění je k dispozici na lodi a kopie je uložena u orgánů, které vedou záznam o registraci lodi nebo u orgánu státu vydávajícího nebo ověřujícího osvědčení, jestliže loď není registrovaná ve smluvním státě. 5. Pojištění nebo jiná finanční záruka neplní požadavky tohoto článku, jestliže může pozbýt platnosti (z důvodů jiných než je uplynutí doby platnosti pojištění nebo záruky, která je specifikovaná v osvědčení podle odstavce 2) tři měsíce před dnem, kdy orgány uvedené v odstavci 4 oznámily ukončení tohoto pojištění nebo záruky, pokud osvědčení o povinném pojištění nebylo vydáno v rámci tohoto období. Předchozí ustanovení se obdobně uplatní na jakoukoliv změnu, která způsobí, že pojištění nebo záruka nadále neuspokojuje požadavky tohoto článku. 6. S výhradou ustanovení tohoto článku stát registrace určuje podmínky vydání a platnosti osvědčení o povinném pojištění. 7. Osvědčení o povinném pojištění vydaná nebo ověřená orgánem smluvního sátu v souladu s odstavcem 2 jsou pro účely této úmluvy přijímána ostatními smluvními státy a považována ostatními smluvními státy za stejně platná, jako osvědčení o povinném pojištění vydaná nebo ověřená jimi, i kdyby byla vydána nebo ověřena pro loď neregistrovanou ve smluvním státě. Smluvní stát si může kdykoliv vyžádat konzultaci s vydávajícím nebo ověřujícím státem, kdyby nabyl přesvědčení, že pojistitel nebo ručitel uvedený v osvědčení o povinném pojištění není finančně způsobilý splnit povinnosti uložené touto úmluvou. 8. Každý nárok na náhradu škody může být vznesen přímo vůči pojistiteli nebo jiné osobě poskytující finanční záruku za škodní odpovědnost. V tomto případě se může žalovaná strana odvolat na omezení odpovědnosti předepsané v souladu s odstavcem 1 i přesto, že vlastník není oprávněn k omezení odpovědnosti. Žalovaná strana se může dále dovolávat téhož (vyjma bankrotu nebo likvidace vlastníka), co by sám vlastník byl oprávněn uplatnit. Dále se může žalovaný odvolat na to, že škoda byla důsledkem úmyslného nesprávného chování vlastníka, ale žalovaný nesmí uplatňovat jakoukoliv jinou obhajobu, kterou by žalovaný byl oprávněn uplatnit v soudním řízení vedeném vlastníkem proti žalovanému. V každém případě má žalovaný právo požadovat, aby se vlastník soudního řízení zúčastnil. 9. Každá částka poskytnutá pojistitelem nebo jinou finanční zárukou uzavřená podle odstavce 1 je použitelná výlučně pro uspokojení nároků vzniklých podle této úmluvy. 10. Smluvní stát nesmí dovolit, aby se loď, která pluje pod jeho vlajkou a na kterou je použitelný tento článek, zabývala obchodem, pokud nebylo vydáno osvědčení podle odstavce 2 nebo 12. 11. S výhradou ustanovení tohoto článku každý smluvní stát podle svých vnitrostátních právních předpisů zajistí, aby pojištění nebo jiná záruka na částky specifikované v odstavci 1 vstoupily v platnost vůči každé lodi, ať již je registrovaná kdekoliv, která vjíždí do přístavu na jeho území nebo tento přístav opouští nebo přijíždí do mořského zařízení v jeho teritoriálních mořích nebo toto zařízení opouští. 12. Jestliže není pro loď vlastněnou smluvním státem uzavřeno pojištění nebo uzavřena jiná finanční záruka, potom ustanovení tohoto článku k tomu se vztahující nejsou pro danou loď použitelná, avšak tato loď musí mít osvědčení o povinném pojištění vydaném příslušnými orgány státu registrace, které uvádí, že daná loď je vlastněna tímto státem a že lodní pojištění je kryto v rámci limitů určených v souladu s odstavcem 1. Toto osvědčení o povinném pojištění musí co nejvíce odpovídat vzoru předepsanému odstavcem 2. KAPITOLA III NÁHRADA OD MEZINÁRODNÍHO FONDU PRO NEBEZPEČNÉ A ŠKODLIVÉ LÁTKY (FOND HNS) Zřízení fondu HNS Článek 13 1. Mezinárodní fond pro nebezpečné a škodlivé látky (fond HNS) se zřizuje pro tyto účely: a) poskytnout náhradu za škodu související s přepravou nebezpečných a škodlivých látek po moři do té míry, do jaké je ochrana umožněná podle kapitoly II nedostatečná nebo nepoužitelná; b) provést s tímto související úkoly stanovené v článku 15. 2. Fond HNS je uznáván v každém smluvním státě jako právnická osoba, která podle zákonů tohoto státu je způsobilá převzít práva a povinnosti a být účastníkem v soudním řízení před soudními dvory tohoto státu. Každý smluvní stát uznává ředitele jako zákonného představitele fondu HNS. Náhrada Článek 14 1. Za účelem plnění své funkce podle čl. 13 odst. 1 písm. a) vyplatí fond HNS náhradu každé osobě, která utrpěla škodu, jestliže tato osoba nemohla podle podmínek kapitoly II získat plnou a dostatečnou náhradu za škodu, a) protože podle kapitoly II nevzniká žádná odpovědnost za škodu; b) protože podle kapitoly II vlastník odpovídající za škodu je finančně nezpůsobilý zcela splnit závazky podle této úmluvy a žádná finanční záruka, která může být poskytnuta podle kapitoly II, nekryje nebo dostatečně neuspokojuje nároky na náhradu za škodu, přičemž vlastník je považován za finančně nezpůsobilého splnit tyto povinnosti a finanční záruka je považována za nedostatečnou, jestliže osobě, která utrpěla škodu a poté, co učinila veškerá přiměřená opatření s ohledem na dostupné právní prostředky, jí nebylo umožněno získat úplné odškodnění co se týče částky náhrady splatné podle kapitoly II; c) protože podle podmínek kapitoly II škoda přesahuje odpovědnost vlastníka. 2. Přiměřené náklady vynaložené vlastníkem nebo přiměřené oběti dobrovolně učiněné vlastníkem, aby zabránil nebo minimalizoval škodu, jsou pro účely tohoto článku považovány za škodu. 3. Fond HNS nenese žádnou odpovědnost podle předchozího odstavce, jestliže: a) prokáže, že škoda byla důsledkem válečného aktu, nepřátelství, občanské války nebo povstání nebo byla způsobena nebezpečnými a škodlivými látkami, které unikly nebo byly vypuštěny z válečné lodě nebo jiné lodě vlastněné nebo provozované státem a v době mimořádné události užívané pouze pro vládní nekomerční účely; nebo b) osoba uplatňující nárok nemůže prokázat, že škoda je s dostatečnou pravděpodobností důsledkem mimořádné události týkající se jedné nebo více lodí. 4. Jestliže fond HNS prokáže, že škoda byla zcela nebo částečně důsledkem buď činu nebo opomenutí osoby, která utrpěla škodu, přičemž jejím úmyslem bylo způsobit škodu, nebo byla škoda důsledkem zanedbání této osoby, potom fond HNS může být zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti platit této osobě náhradu. Fond HNS je v každém případě zproštěn odpovědnosti do té míry, do jaké může být vlastník zproštěn odpovědnosti podle čl. 7 odst. 3. Fond HNS však nemůže být zproštěn odpovědnosti ve vztahu k preventivním opatřením. 5. a) Není-li v písmenu b) stanoveno jinak, je souhrnná částka náhrady splatná fondem HNS podle tohoto článku s ohledem na jakoukoliv mimořádnou událost omezena tak, aby celková částka této částky a jakékoliv částky náhrady za škodu skutečně zaplacené podle kapitoly II v oblasti působnosti této úmluvy podle definice v článku 3 nepřekročila 250 miliónů účetních jednotek. b) Souhrnná částka náhrady za škodu, která je splatná fondem HNS podle tohoto článku a která je důsledkem přírodního jevu výjimečné, nevyhnutelné a neodvratitelné povahy, nesmí překročit 250 miliónů účetních jednotek. c) Úroky, které případně mohou narůst z fondu vytvořeného v souladu s čl. 9 odst. 3, nejsou brány v úvahu pro výpočet maximální náhrady splatné fondem HNS podle tohoto článku. d) Částky uvedené v tomto článku se převedou na národní měnu na základě hodnoty této měny uvedené ve zvláštním právu čerpání ke dni rozhodnutí shromáždění fondu HNS o prvním dnu platby této náhrady. 6. Jestliže částka stanovených nároků vůči fondu HNS překročí souhrnnou částku náhrady splatnou podle odstavce 5, pak je disponibilní částka rozdělena takovým způsobem, aby podíl mezi jakýmkoliv stanoveným nárokem a částkou náhrady skutečně získanou osobou uplatňující nárok podle této úmluvy byl stejný pro všechny osoby uplatňující nárok. Nicméně nároky vzniklé v důsledku smrti nebo tělesného zranění mají až do výše dvou třetin z celkové částky vypočtené v souladu s odstavcem 5 přednost před ostatními nároky. 7. Shromáždění fondu HNS může rozhodnout, že ve výjimečných případech může být v souladu s touto úmluvou náhrada zaplacená i tehdy, jestliže vlastník nezřídil fond v souladu s kapitolou II. V těchto případech se použije odst. 5 písm. d). Úkoly související s fondem HNS Článek 15 Za účelem plnění svých funkcí podle čl. 13 odst. 1 písm. a) má fond HNS tyto úkoly: a) zvážit nároky vznesené vůči fondu HNS; b) pro každý kalendářní rok vypracovat odhad ve formě rozpočtu ohledně: výdajů: i) náklady a výdaje na správu fondu v příslušném roce a na případný schodek plynoucí z činnosti v předchozím roce, ii) platby, které má fond HNS v příslušném roce uskutečnit, příjmů: iii) přebytek fondů plynoucí z činnosti v předchozím roce a rovněž všechny úroky, iv) počáteční příspěvky, které mají být v průběhu roku zaplaceny, v) roční příspěvky, jsou- li požadovány k vyrovnání rozpočtu, vi) jakýkoliv jiný příjem; c) na požadavek smluvního státu zprostředkovat v případě potřeby tomuto státu pohotovou pomoc při zajišťování personálu, materiálu a služeb nezbytných k tomu, aby tento stát přijal opatření k zabránění nebo zmírnění škody vzniklé v důsledku mimořádné události, vůči které může být fond HNS vyzván k zaplacení náhrady podle této úmluvy; d) za podmínek stanovených vnitřními předpisy poskytnout úvěrové možnosti s ohledem na přijímání preventivních opatření proti škodě vzniklé v důsledku určité mimořádné události, v souvislosti se kterou může být fond HNS vyzván k zaplacení náhrady podle této úmluvy. Obecná ustanovení o příspěvcích Článek 16 1. Fond HNS má obecný účet, který je rozdělen na sektory. 2. S výhradou čl. 19 odst. 3 a 4 má fond HNS rovněž zvláštní účty pro: a) ropu podle definice v čl. 1 odst. 5 písm. a) odrážka i) (dále jen "ropný účet"); b) zkapalněné přírodní plyny lehkých uhlovodíků s metanem jako hlavní složkou (dále jen "účet LNG"); c) zkapalněné ropné plyny lehkých uhlovodíků s propanem a butanem jako hlavními složkami (dále jen "účet LPG"). 3. Příspěvky do fondu HNS jsou počáteční, a pokud je třeba i roční. 4. Příspěvky do fondu HNS se vkládají na obecný účet v souladu s článkem 18, na zvláštní účty v souladu s článkem 19 a buď na obecný účet nebo na zvláštní účty v souladu s článkem 20 nebo čl. 21 odst. 5. S výhradou čl. 19 odst. 6 je obecný účet k dispozici pro náhradu škody způsobenou nebezpečnými a škodlivými látkami a krytou tímto účtem a zvláštní účet je k dispozici pro náhradu škody způsobenou nebezpečnými a škodlivými látkami a krytou tímto účtem. 5. Pro účely článku 18, čl. 19 odst. 1 písm. a) odrážka i) a ii) a odst. 1 písm. c), článku 20 a čl. 21 odst. 5 v případě, kdy množství daného druhu nákladu podléhajícího příspěvku a přijatého na území smluvního státu kteroukoliv osobou v kalendářním roce, kdy součet množství tohoto nákladu s množstvím stejného druhu nákladu přijatého ve stejném smluvním státě v tomto roce kteroukoliv přidruženou osobou nebo přidruženými osobami překročí omezení specifikované v příslušných pododstavcích, musí tato osoba platit příspěvky s ohledem na skutečné množství přijaté touto osobou bez ohledu na okolnost, že toto množství nepřekročilo příslušné omezení. 6. "Přidruženou osobou" se rozumí jakýkoliv podpůrný nebo společně řízený subjekt. Otázka, zda osoba spadá do této definice, se určí podle vnitrostátních právních předpisů daného státu. Obecná ustanovení o ročních příspěvcích Článek 17 1. Roční příspěvky do obecného účtu a do každého zvláštního účtu jsou vybírány pouze v případě potřeby platby z daného účtu. 2. Roční příspěvky splatné ve shodě s články 18 a 19 a čl. 21 odst. 5 jsou určovány shromážděním a jsou vypočítávány v souladu s těmito články na základě přijatých jednotek nákladu podléhajícího příspěvku nebo s ohledem na náklady uvedené v čl. 19 odst. 1 písm. b) vyložené během předchozího kalendářního roku nebo takového jiného roku, o kterém může shromáždění rozhodnout. 3. Shromáždění může rozhodnout o celkové výši ročních příspěvků, které mají být vybírány ve prospěch obecného účtu a každého zvláštního účtu. Na základě tohoto rozhodnutí ředitel s ohledem na každý smluvní stát a každou osobu, která je povinná zaplatit příspěvky v souladu s článkem 18, čl. 19 odst. 1 a čl. 21 odst. 5, vypočte částku ročního příspěvku této osoby do každého účtu na základě pevné částky pro každou jednotku nákladu podléhajícího příspěvku, která byla této osobě sdělena během předchozího kalendářního roku nebo jiného roku podle rozhodnutí shromáždění. Pro obecný účet je výše uvedená pevná částka za jednotku nákladu podléhajícího příspěvku pro každý sektor vypočítávána ve shodě s předpisy obsaženými v příloze II k této úmluvě. Pro každý zvláštní účet je pevná částka za jednotku nákladu podléhajícího příspěvku vypočítávána dělením celkového ročního příspěvku, který má být vybírán ve prospěch tohoto účtu, celkovým množstvím nákladu podléhajícího příspěvku do tohoto účtu. 4. Shromáždění může rovněž uložit roční příspěvky na správní náklady a rozhodnout o rozdělení těchto nákladů mezi sektory obecného účtu a zvláštních účtů. 5. Shromáždění může rovněž rozhodnout, aby mezi příslušné účty a sektory byly rozděleny příslušné částky placené jako náhrada za škodu způsobenou dvěma nebo více látkami a spadající do různých účtů nebo sektorů, a to na základě odhadu míry, do jaké se každá z daných látek na škodě podílela. Roční příspěvky do obecného účtu Článek 18 1. S výhradou čl. 16 odst. 5 jsou roční příspěvky do obecného účtu pro každý smluvní stát vkládány každou osobou, která byla v předchozím kalendářním roce nebo v jiném roce, o kterém může rozhodnout shromáždění, v tomto státě příjemcem souhrnného množství převyšujícího 20000 tun nákladu podléhajícího příspěvku a jiného než jsou látky uvedené v čl. 19 odst. 1 a příslušejícího do těchto sektorů: a) volně ložené sypké materiály uvedené v čl. 1 odst. 5 písm. a) odrážka vii); b) látky uvedené v odstavci 2; c) ostatní látky. 2. Roční příspěvky do obecného účtu jsou rovněž splatné osobami, které by měly povinnost platit příspěvky do zvláštního účtu v souladu s čl. 19 odst. 1, kdyby zřízení tohoto účtu nebylo odloženo nebo pozastaveno v souladu s článkem 19. Každý zvláštní účet, jehož zřízení je odloženo nebo pozastaveno podle článku 19, tvoří v rámci obecného účtu zvláštní sektor. Roční příspěvky do zvláštních účtů Článek 19 1. S výhradou čl. 16 odst. 5 jsou roční příspěvky do zvláštních účtů se zřetelem na každý smluvní stát placeny takto: a) v případě ropného účtu: i) každou osobou, která v předchozím kalendářním roce nebo v jiném roce, o kterém může rozhodnout shromáždění, v tomto státě přijala celkové množství převyšující 150000 tun ropy podléhající příspěvku ve smyslu definice v čl. 1 odst. 3 Mezinárodní úmluvy o zřízení mezinárodního fondu pro náhradu škod způsobených ropným znečištěním z roku 1971 v platném znění, přičemž tato osoba je povinna nebo by byla povinna platit příspěvek do Mezinárodního fondu pro náhradu škod způsobených ropným znečištěním v souladu s článkem 10 této úmluvy; ii) každou osobou, která v předchozím kalendářním roce nebo v jiném roce, o kterém může rozhodnout shromáždění, byla v tomto státě příjemcem celkového množství převyšujícího 20000 tun jiných ropných produktů hromadně přepravovaných a uvedených v dodatku I k příloze I Mezinárodní úmluvy pro zabránění znečištění z lodí z roku 1973, pozměněné protokolem z roku 1978 vztahujícím se k uvedené úmluvě, v platném znění; b) v případě účtu LNG každou osobou, která v předchozím kalendářním roce nebo v jiném roce, o kterém může rozhodnout shromáždění, byla vlastníkem nákladu zkapalněných přírodních plynů bezprostředně před jeho vyložením a tento náklad byl vyložen v přístavu nebo terminálu tohoto státu; c) v případě účtu LPG každou osobou, která v předchozím kalendářním roce nebo jiném roce, o kterém může rozhodnout shromáždění, byla v tomto státě příjemcem celkového množství převyšujícího 20000 tun zkapalněných ropných plynů. 2. S výhradou odstavce 3 se zvláštní účty podle odstavce 1 stanou použitelné ve stejnou dobu jako obecný účet. 3. Počáteční použití zvláštního účtu podle čl. 16 odst. 2 se odkládá do doby, kdy během předchozího kalendářního roku nebo jiného roku, o kterém může rozhodnout shromáždění, množství nákladu, za který je do tohoto účtu odváděn příspěvek, překročí tyto stavy: a) 350 miliónů tun nákladu podléhajícího příspěvku do ropného účtu; b) 20 miliónů tun nákladu podléhajícího příspěvku do účtu LNG; c) 15 miliónů tun nákladu podléhajícího příspěvku do účtu LPG. 4. Shromáždění může pozastavit použití zvláštního účtu, a) jestliže množství nákladu podléhajícího příspěvku do tohoto účtu s ohledem na tento účet v průběhu předchozího kalendářního roku klesne pod příslušný stav specifikovaný v odstavci 3, nebo b) když šest měsíců po dni splatnosti příspěvků překročí nezaplacené příspěvky do tohoto účtu deset procent z naposledy splatného odvodu do tohoto účtu v souladu s odstavcem 1. 5. Shromáždění může znovu obnovit použití zvláštního účtu pozastavené v souladu s odstavcem 4. 6. Každá osoba, která má platit příspěvky do zvláštního účtu, jehož použití bylo pozastaveno v souladu s odstavcem 3 nebo pozastaveno v souladu s odstavcem 4, zaplatí do obecného účtu příspěvky splatné touto osobu do tohoto zvláštního účtu. Za účelem výpočtu budoucích příspěvků vytvoří odložený nebo pozastavený zvláštní účet nový sektor v obecném účtu a bude podléhat bodovému systému nebezpečných a škodlivých látek stanovenému v příloze II. Počáteční příspěvky Článek 20 1. Ve vztahu ke každému smluvnímu státu se počáteční příspěvky platí ve výši, která je pro každou osobu podléhající placení příspěvků v souladu s čl. 16 odst. 5, články 18 a 19 a čl. 21 odst. 5 vypočítaná na základě pevné částky pro každou jednotku nákladu podléhajícího příspěvku a přijatou, nebo v případě zkapalněných přírodních plynů vyloženou, v tomto státě během kalendářního roku předcházejícího roku, ve kterém tato úmluva vstupuje v platnost v tomto státě, přičemž uvedená pevná částka je stejná pro obecný účet a pro každý zvláštní účet. 2. Shromáždění určí pevnou částku a jednotky pro různé sektory obecného účtu a rovněž pro každý zvláštní účet podle odstavce 1. 3. Počáteční příspěvky jsou placeny do tří měsíců po dni, kdy fond HNS vydá pro každý smluvní stát faktury týkající se osob, které podléhají placení příspěvků v souladu s odstavcem 1. Zprávy Článek 21 1. Každý smluvní stát zajistí, aby každá osoba podléhající placení příspěvků v souladu s články 18 a 19 nebo s odstavcem 5 tohoto článku byla uvedena na seznamu, který ředitel v souladu s tímto článkem vypracuje a aktualizuje. 2. Pro účely stanovené v odstavci 1 každý smluvní stát v době a způsobem stanoveným vnitřními předpisy fondu HNS sdělí řediteli jméno a adresu každé osoby, která v tomto státě podléhá placení příspěvků v souladu s články 18 a 19 nebo odstavcem 5 tohoto článku, stejně jako údaje o příslušných množstvích nákladu podléhajícího příspěvku, za který je tato osoba povinna přispívat co se týče předchozího kalendářního roku. 3. Pro účely zjištění, kdo je v kteroukoliv dobu osobou podléhající placení příspěvků v souladu s články 18 a 19 nebo odstavcem 5 tohoto článku a pro případné zjištění množství nákladu, které má tato osoba vzít v úvahu při určení výše svého příspěvku, platí údaje v seznamu do té doby, než bude prokázán opak. 4. Jestliže smluvní stát neplní svou povinnost sdělit řediteli informace uvedené v odstavci 2 a jestliže v důsledku toho vznikne pro fond HNS finanční ztráta, je smluvní stát povinen tuto ztrátu fondu HNS nahradit. Na základě doporučení ředitele shromáždění rozhodne, zda tato náhrada má být smluvním státem zaplacena. 5. Co se týče nákladu podléhajícího příspěvku a přepravovaného z jednoho přístavu nebo terminálu smluvního státu do jiného přístavu nebo terminálu ve stejném státě a tam vykládaného, smluvní státy mají možnost předložit fondu HNS zprávu, ve které je pro každý účet uvedeno souhrnné roční množství celkem přijatého nákladu podléhajícího příspěvku včetně jakéhokoliv množství, za které je v souladu s čl. 16 odst. 5 povinnost platit příspěvky. V době podání zprávy smluvní stát buď: a) fondu HNS oznámí, že pro každý účet zaplatí fondu HNS jednu paušální částku pro daný rok, nebo b) dá fondu HNS pokyn, aby pro každý účet vybral souhrnnou částku tím, že jednotlivým příjemcům, nebo v případě LNG vlastníkovi, který tento náklad vykládá v oblasti soudní příslušnosti tohoto smluvního státu, bude fakturovat částku splatnou každým z nich. Tyto osoby se určí v souladu s vnitrostátními právními předpisy daného státu. Nezaplacení příspěvků Článek 22 1. Částka z každého příspěvku splatná podle článků 18, 19 a 20 nebo čl. 21 odst. 5, která je nedoplatkem, se úročí sazbou určovanou v souladu s vnitřními předpisy fondu HNS, přičemž za různých okolností mohou být stanoveny různé sazby. 2. Jestliže osoba podléhající placení příspěvků v souladu s články 18, 19 a 20 nebo čl. 21 odst. 5 neplní povinnosti vztahující se k jakýmkoliv těmto příspěvkům nebo k jejich částem a má tím nedoplatek, přijme ředitel v zájmu vymáhání splatné částky jménem fondu HNS veškerá příslušná opatření včetně soudního řízení. Jestliže však je neplatící přispěvatel zjevně nesolventní nebo tomu okolnosti nasvědčují, může shromáždění na základě doporučení ředitele rozhodnout, že se proti přispěvateli nepřijme žádné opatření nebo se žádné opatření nadále nepoužije. Dobrovolná odpovědnost smluvních států za placení příspěvků Článek 23 1. Aniž je dotčen čl. 21 odst. 5, může smluvní stát při uložení listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení nebo kdykoliv poté prohlásit, že přebírá odpovědnost za povinnosti uložené touto úmluvou kterékoliv osobě v souladu s články 18, 19 a 20 nebo s čl. 21 odst. 5 podléhající placení příspěvků za nebezpečné a škodlivé látky přijaté nebo vyložené na území tohoto státu. Toto prohlášení je písemné a specifikuje jednotlivé odpovědnosti, které jsou přebírány. 2. Je-li prohlášení podle odstavce 1 učiněno před vstupem této úmluvy v platnost podle článku 46, uloží se u generálního tajemníka, který po vstupu této úmluvy v platnost sdělí uvedené prohlášení řediteli. 3. Prohlášení podle odstavce 1 učiněné po vstupu této úmluvy v platnost se uloží u ředitele. 4. Prohlášení učiněné v souladu s tímto článkem může být příslušným státem odvoláno a odvolání písemně oznámeno řediteli. Toto oznámení nabývá účinku tři měsíce poté, kdy jej ředitel obdrží. 5. Každý stát, který je vázán prohlášením učiněným podle tohoto článku, se zříká jakékoliv imunity, na kterou by jinak byl oprávněn se odvolat v případě, kdy je proti němu před příslušným soudem vedeno jakékoliv řízení vztahující se k jakýmkoliv povinnostem specifikovaným v prohlášení. Organizace a správa Článek 24 Fond HNS má shromáždění a sekretariát vedený ředitelem. Shromáždění Článek 25 Shromáždění se skládá ze všech smluvních států této úmluvy. Článek 26 Shromáždění má tyto funkce: a) na každém pravidelném zasedání volí svého předsedu a dva místopředsedy, kteří jsou ve funkci až do příštího pravidelného zasedání; b) v rámci ustanovení této úmluvy stanoví svůj jednací řád; c) vypracovává, uplatňuje a pravidelně přezkoumává vnitřní a finanční předpisy vztahující se k cíli fondu HNS charakterizovanému v čl. 13 odst. 1 písm. a) a k souvisejícím úkolům fondu HNS uvedeným v článku 15; d) jmenuje ředitele, činí opatření pro jmenování ostatního potřebného personálu a určuje podmínky výkonu služebních povinností ředitele a ostatního personálu; e) přijímá roční rozpočet vypracovaný v souladu s čl. 15 odst. b); f) podle potřeby zvažuje a schvaluje každé doporučení ředitele týkající se oblasti působnosti definice nákladu podléhajícího příspěvku; g) jmenuje auditory a schvaluje účty fondu HNS; h) schvaluje vyrovnávání nároků vůči fondu HNS, přijímá rozhodnutí o rozdělování disponibilních částek náhrady mezi osoby uplatňující nárok v souladu s článkem 14, určuje podmínky, podle kterých jsou prováděny prozatímní platby týkající se vzniklých nároků v zájmu zajistit, aby poškození byly odškodněni co možná nejrychleji; i) zřizuje Výbor pro nároky na náhradu škody, který má nejméně sedm, nejvíce patnáct členů, a jakýkoliv dočasný nebo trvalý pomocný orgán, který považuje za potřebný, definuje jeho působnost a poskytuje mu pravomoc potřebnou k vykonávání svěřených funkcí; při jmenování členů tohoto orgánu se shromáždění snaží zajistit, aby rozdělení členů bylo z hlediska geografie vyrovnané a aby smluvní státy byly příslušně zastupovány; pro práci tohoto pomocného orgánu může být přiměřeně použit jednací řád shromáždění; j) určuje které státy, jež nejsou smluvními stranami této úmluvy, které přidružené členy organizace a které mezivládní a mezinárodní nevládní organizace jsou bez hlasovacích práv připuštěny k účasti na jednáních shromáždění a pomocných orgánů; k) řediteli a pomocnými orgánům dává pokyny k spravování fondu HNS; l) vykonává dozor nad řádným prováděním této úmluvy a svých vlastních rozhodnutí; m) každých pět let reviduje provádění této úmluvy se zvláštním zřetelem na účinnost systému pro výpočet příspěvků a na mechanismus příspěvků pro vnitrostátní obchod; n) vykonává ostatní funkce, které jsou shromáždění podle této úmluvy přiděleny nebo jinak nezbytné pro řádnou činnost fondu HNS. Článek 27 1. Pravidelná zasedání shromáždění se uskuteční jednou za každý kalendářní rok na základě svolání ředitelem. 2. Mimořádná zasedání shromáždění jsou svolávána ředitelem na požádání alespoň jedné třetiny členů shromáždění a mohou být svolána na vlastní podnět ředitele po konzultaci s předsedou shromáždění. Konání těchto shromáždění oznámí ředitel členům alespoň 30 dní předem. Článek 28 Většina členů shromáždění tvoří kvórum pro jeho jednání. Sekretariát Článek 29 1. Sekretariát se skládá z ředitele a z personálu potřebného pro správu fondu HNS. 2. Ředitel je zákonným zástupcem fondu HNS. Článek 30 1. Ředitel je nejvyšším správním úředníkem fondu HNS. S výhradou pokynů daných shromážděním vykonává ředitel ty funkce, kterou jsou řediteli přiděleny úmluvou, vnitřními předpisy fondu HNS a shromážděním. 2. Ředitel zejména: a) jmenuje personál požadovaný pro správu fondu HNS; b) přijímá veškerá příslušná opatření pro řádné spravování aktiv fondu HNS; c) shromažďuje příspěvky splatné podle této úmluvy, přičemž zejména dodržuje ustanovení čl. 22 odst. 2; d) v míře nezbytné k vyřizování nároků vůči fondu HNS a k provádění ostatních funkcích fondu HNS zaměstnává služby právních, finančních a ostatních odborníků; e) přijímá veškerá příslušná opatření pro vyřizování nároků vůči fondu HNS v rámci omezení a podmínek, které jsou stanoveny ve vnitřních předpisech fondu HNS, a rovněž pro konečné vyrovnání nároků bez předchozího schválení shromážděním, pokud tak tyto předpisy stanoví; f) vypracovává účetní závěrku a návrh rozpočtu pro každý kalendářní rok a předává je shromáždění; g) po konzultaci s předsedou shromáždění vypracovává zprávu o činnosti fondu HNS během předchozího kalendářního roku a zveřejňuje ji; h) vypracovává, shromažďuje a rozesílá dokumenty a informace, které pro práci shromáždění a pomocných orgánů mohou být požadovány. Článek 31 Při výkonu svých povinnosti ředitel a jeho personál a odborníci jím jmenovaní nevyhledávají ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani od žádného orgánu působícího mimo fond HNS. Zdržují se jakýchkoliv akcí, které by mohly nepříznivě ovlivnit jejich postavení jako mezinárodních funkcionářů. Každý smluvní stát se ze své strany zavazuje respektovat výlučně mezinárodní charakter odpovědností ředitele a personálu a odborníků jmenovaných ředitelem a nesnažit se je ovlivnit při výkonu jejich povinností. Finance Článek 32 1. Každý smluvní stát nese mzdové, cestovní a ostatní výdaje své vlastní delegace na shromáždění a svých zástupců v pomocných orgánech. 2. Veškeré ostatní náklady vynaložené na činnost fondu HNS nese fond HNS. Hlasování Článek 33 Pro hlasování ve shromáždění se použijí tato ustanovení: a) každý člen má jeden hlas; b) pokud článek 34 nestanoví jinak, jsou rozhodnutí shromáždění přijímána většinou přítomných a hlasujících členů; c) rozhodnutí, která vyžadují dvoutřetinovou většinu, jsou přijímána dvoutřetinovou většinou přítomných členů; d) pro účely tohoto článku se výrazem "přítomných členů" rozumí členové přítomní na jednání v době hlasování, a výrazem "přítomných a hlasujících členů" členové přítomní a odevzdávající souhlasný nebo odmítavý hlas. Článek 34 Dvoutřetinovou většinu vyžadují tato rozhodnutí shromáždění: a) rozhodnutí podle čl. 19 odst. 4 nebo 5, zda odložit nebo obnovit použití zvláštního účtu; b) rozhodnutí podle čl. 22 odst. 2, zda nepřijímat nebo nadále neuplatňovat opatření proti přispěvateli; c) jmenování ředitele podle čl. 26 písm. d); d) zřízení pomocných orgánů podle čl. 26 písm. i) a přijetí opatření související s tímto zřízením; e) rozhodnutí podle čl. 51 odst. 1 o dalším pokračování platnosti této úmluvy. Osvobození od daní a měnové předpisy Článek 35 1. Fond HNS, jeho aktiva, příjmy včetně příspěvků a ostatní majetek nezbytný k výkonu funkcí fondu popsaných v čl. 13 odst. 1 jsou ve všech smluvních státech osvobozeny od všech přímých daní. 2. Jestliže fond HNS uskuteční významné nákupy movitého nebo nemovitého majetku nebo zřídí služby nezbytné pro výkon svých úředních činností s cílem dosahovat svých cílů stanovených v čl. 13 odst. 1 a náklady takto vynaložené zahrnují nepřímé daně nebo daně z obratu, vlády těchto smluvních států přijmou, pokud to bude možné, příslušná opatření pro prominutí nebo refundaci těchto dávek a daní. Získané věci nesmí být převedeny za úplatu ani zdarma, pokud to není provedeno za podmínek schválených vládou státu, který poskytl nebo podpořil prominutí nebo refundaci. 3. Žádné osvobození nesmí být uděleno v případě dávek, daní nebo takových poplatků, které tvoří pouze platbu za veřejné služby. 4. Fond HNS je osvobozen od všech celních poplatků, daní a ostatních souvisejících daní z předmětů jím nebo v jeho zastoupení za úředním účelem dovážených nebo vyvážených. Předměty takto dovážené nesmějí být převedeny za úplatu ani zdarma na území země, do které byly dovezeny, vyjma za podmínek schválených vládou této země. 5. Osoby přispívající do fondu HNS stejně jako postižení a vlastníci dostávající náhradu od fondu HNS podléhají fiskálním právním předpisům státu, kde platí daně, přičemž jim není v tomto ohledu poskytováno žádné zvláštní osvobození nebo výhody. 6. Bez ohledu na současné nebo budoucí předpisy týkající se měny nebo převodů povolují smluvní státy bez jakýchkoliv omezení převod a platby jakéhokoliv příspěvku do fondu HNS a jakékoliv náhrady placené fondem HNS. Důvěrnost informací Článek 36 Informace vztahující se k jednotlivým přispěvatelům a poskytované pro účely této úmluvy nesmí být vyzrazovány mimo fond HNS vyjma případů, kdy to může být pro fond HNS naprosto nezbytné pro výkon funkce včetně vedení soudních řízení. KAPITOLA IV NÁROKY A ŽALOBY Promlčení žalob Článek 37 1. Práva na náhradu podle kapitoly II zaniknou, není-li podle této úmluvy podána žaloba do tří let ode dne, kdy se osoba, která utrpěla škodu, o škodě a identitě vlastníka dozvěděla, nebo v přiměřené míře měla dozvědět. 2. Práva na náhradu podle kapitoly III zaniknou, není-li podle této úmluvy podána žaloba nebo učiněno oznámení ve shodě s čl. 39 odst. 7 do tří let ode dne, kdy se osoba, která utrpěla škodu, o škodě dozvěděla, nebo v přiměřené míře měla dozvědět. 3. V žádném případě nelze podat žalobu po uplynutí deseti let ode dne vzniku mimořádné události, která škodu způsobila. 4. Jestliže se mimořádná událost sestává z řady událostí, potom lhůta deseti let uvedená v odstavci 3 běží ode dne poslední takové události. Soudní příslušnost pro žalobu proti vlastníkovi Článek 38 1. Jestliže mimořádná událost způsobila škodu na území včetně teritoriálního moře nebo oblasti uvedené v čl. 3 písm. b) jednoho nebo více smluvních států, nebo byla přijata preventivní opatření k minimalizaci škody na tomto území, lze žalobu na náhradu škody vůči vlastníkovi nebo jiné osobě poskytující finanční záruku za odpovědnost vlastníka podat pouze u soudů kteréhokoliv z těchto smluvních států. 2. Jestliže mimořádná událost způsobila škodu výlučně mimo území včetně teritoriálního moře kteréhokoliv státu a buď byly splněny podmínky pro uplatnění této úmluvy stanovené v čl. 3 písm. c), nebo byla přijata preventivní opatření k zabránění nebo minimalizaci této škody, lze žalobu na náhradu škody vůči vlastníkovi nebo jiné osobě poskytující finanční záruku za odpovědnost vlastníka podat pouze u soudů: a) smluvního státu registrace lodi, nebo smluvního státu, pod jehož vlajkou je loď oprávněna plout, v případě neregistrované lodě; nebo b) smluvního státu, kde má vlastník obvyklé bydliště nebo kde je zřízeno hlavní místo podnikání vlastníka; nebo c) smluvního státu, kde byl fond vytvořen v souladu s čl. 9 odst. 3. 3. V přiměřené lhůtě musí být obžalovanému dáno oznámení o jakékoliv žalobě podané podle odstavce 1 nebo 2. 4. Každý smluvní stát zajistí, aby jeho soudy měly příslušnost projednávat žalobu na náhradu škody podle této úmluvy. 5. Poté co vlastník nebo pojistitel nebo jiná osoba poskytující finanční záruku v souladu s článkem 12 vytvoří fond podle článku 9, mají soudy státu, ve kterém je tento fond vytvořen, výlučnou soudní příslušnost k rozhodování o všech záležitostech vztahujících se k rozvržení a rozdělení fondu. Soudní příslušnost pro žalobu proti fondu HNS nebo ze strany fondu HNS Článek 39 1. S výhradou následujících ustanovení tohoto článku se všechny žaloby na náhradu škody podle článku 14 vůči fondu HNS podávají pouze u soudu, který má soudní příslušnost podle článku 38 ohledně žalob proti vlastníkovi odpovídajícímu za škodu způsobenou příslušnou mimořádnou událostí, nebo se podávají u soudu ve smluvním státě, který by byl příslušný, kdyby vlastník nesl odpovědnost. 2. V případě, kdy nebyla identifikována loď přepravující nebezpečné nebo škodlivé látky, které způsobily škodu, použije se pro žaloby proti fondu HNS přiměřeně čl. 38 odst. 1. 3. Každý smluvní stát zajistí, aby jeho soudy měly soudní příslušnost k projednávání žalob proti fondu HNS, které jsou uvedené v odst. 1. 4. Jestliže byla proti vlastníkovi nebo ručiteli vlastníka podána u soudu žaloba na náhradu škody, má tento soud výlučnou soudní příslušnost pro každou žalobou proti fondu HNS ohledně náhrady podle ustanovení článku 14, pokud jde o tutéž škodu. 5. Každý smluvní stát zajistí, aby fond HNS měl právo zasahovat jako účastník do jakéhokoliv soudního řízení zahájeného v souladu s touto úmluvou proti vlastníkovi nebo ručiteli vlastníka před příslušným soudem tohoto státu. 6. Pokud odstavec 7 nestanoví jinak, není fond HNS vázán jakýmkoliv rozsudkem nebo rozhodnutím v řízení, jehož nebyl účastníkem, nebo jakýmkoliv vyrovnáním, jehož není účastníkem. 7. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 5, v případech, kdy byla podle této úmluvy ohledně náhrady škody u příslušného soudu ve smluvním státě podána žaloba proti vlastníkovi nebo ručiteli vlastníka, je každý účastník řízení oprávněn podle vnitrostátních právních předpisů tohoto státu podat fondu HNS oznámení o tomto řízení. Jestliže bylo toto oznámení podáno v souladu s náležitostmi požadovanými právními předpisy příslušného soudu, a to v takové době a takovým způsobem, aby fondu HNS bylo umožněno skutečně účinně zasahovat jako účastník řízení, pak každý rozsudek vydaný soudem v tomto řízení se poté, co se stane konečným a vymahatelným ve státě, kde byl rozsudek vyhlášen, stane pro fond HNS závazným v tom smyslu, že skutečnosti a nálezy v tomto rozsudku nemohou být fondem napadeny, ani když fond HNS ve skutečnosti do řízení nezasahoval. Uznání a vymáhání Článek 40 1. Každý rozsudek vynesený soudem příslušným podle článku 38, který je vymahatelný ve státě původu, kde již nadále nepodléhá obvyklým formám přezkoumání, je uznán každým smluvním státem, s výjimkou případu, a) kdy byl rozsudek získán podvodem, nebo b) kdy žalovaný nebyl v přiměřené lhůtě vyrozuměn a nebyla mu dána přijatelná příležitost svoji věc před soudem přednést. 2. Rozsudek uznaný podle odstavce 1 je v každém smluvním státě vymahatelný, jakmile jsou splněny formality požadované tímto státem. Tyto formality nesmí umožnit znovuotevření jednání o skutkové podstatě. 3. S výhradou jakéhokoliv rozhodnutí o rozdělení podle čl. 14 odst. 6 každý smluvní stát uzná a vymáhá rozsudek vynesený proti fondu HNS soudem s příslušností podle čl. 39 odst. 1 a 3, jakmile se stane ve smluvním státě původu vymahatelným a v tomto státě nadále nepodléhá obvyklým formám přezkoumání. Postoupení a odvolání Článek 41 1. Fond HNS získává ve vztahu k jakékoli částce náhrady za škodu vyplacené fondem HNS v souladu s čl. 14 odst. 1 postoupením od takto odškodněné osoby práva, která tato osoba může mít vůči vlastníkovi nebo ručiteli vlastníka. 2. Žádným ustanovením této úmluvy nejsou dotčena jakákoliv práva fondu HNS na odvolání nebo na postoupení práv vůči jakékoliv jiné osobě, včetně osob podle čl. 7 odst. 2 písm d), než je osoba uvedená v předchozím odstavci, pokud mohou omezit svou odpovědnost. V každém případě není právo fondu HNS na postoupení vůči těmto osobám méně výhodné než právo na postoupení pojistitele osoby, které byla náhrada za škodu zaplacena. 3. Aniž jsou dotčena jakákoliv jiná práva na postoupení nebo na odvolání, která mohou existovat vůči fondu HNS, smluvní stát nebo jeho agentura, která zaplatila náhradu za škodu v souladu s ustanoveními vnitrostátních právních předpisů, získává na základě postoupení práva, která by osoba takto odškodněná mohla mít podle této úmluvy. Doložka o nahrazení Článek 42 Tato úmluva nahrazuje jakoukoliv dohodu, která je platná nebo je otevřena k podpisu, ratifikaci nebo přistoupení ke dni, kdy je tato úmluva otevřena k podpisu, ale jen v tom rozsahu, v jakém by s uvedenou dohodou byla v protikladu; nicméně žádným ustanovením tohoto článku nejsou dotčeny povinnosti smluvních států této úmluvy plynoucí z nahrazené úmluvy, vůči státům, které nejsou účastníky této úmluvy. KAPITOLA V PŘECHODNÁ USTANOVENÍ Informace o nákladu podléhajícím příspěvku Článek 43 Při ukládání listin uvedených v čl. 45 odst. 3 a poté každoročně, dokud pro stát tato úmluva nevstoupí v platnost, předá tento stát generálnímu tajemníkovi údaje o příslušných množstvích nákladu podléhajícího příspěvku ve vztahu k obecnému účtu a každému zvláštnímu účtu v předchozím kalendářním roce tímto státem přijatého nebo v případě zkapalněných přírodních plynů vyloženého. První zasedání shromáždění Článek 44 Generální tajemník svolá první zasedání shromáždění. Zasedání se uskuteční co nejdříve po vstupu této úmluvy v platnost a v každém případě nejpozději do 30 dnů po vstupu této úmluvy v platnost. KAPITOLA VI ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Podpis, ratifikace, přijetí, schválení a přistoupení Článek 45 1. Tato úmluva je od 1. října 1996 do 30. září 1997 otevřená k podpisu v sídle organizace a zůstane poté otevřena pro přistoupení. 2. Státy mohou svůj souhlas, že budou vázány touto úmluvou, vyjádřit: a) podpisem úmluvy bez výhrad ratifikace, přijetí nebo schválení; nebo b) podpisem úmluvy s výhradou ratifikace, přijetí nebo schválení s následnou ratifikací, přijetím a schválením; nebo c) přistoupením. 3. Ratifikace, přijetí, schválení nebo přistoupení nabývají účinku uložením listin za tímto účelem u generálního tajemníka. Vstup v platnost Článek 46 1. Tato úmluva vstupuje v platnost osmnáct měsíců po dni, kdy jsou splněny tyto podmínky: a) nejméně 12 států včetně čtyř států, z nichž každý má alespoň 2 milióny jednotek hrubé prostornosti, vyjádří svůj souhlas, že je touto úmluvou vázáno, a b) generální tajemník obdržel informaci v souladu s článkem 43, že ty osoby, které ve shodě s čl. 18 odst. 1 písm. a) a c) podléhaly příspěvku, přijaly během předchozího kalendářního roku celkové množství alespoň 40 miliónů tun nákladu podléhajícího příspěvku ve prospěch obecného účtu. 2. Pro stát, který po splnění podmínek vstupu této úmluvy v platnost vyjádří svůj souhlas, že je vázán touto úmluvou, tento souhlas nabývá účinku tři měsíce po dni, kdy byl tento souhlas vyjádřen, nebo dnem, kdy tato úmluva vstoupí v platnost v souladu s odstavcem 1, přičemž platí pozdější datum. Přezkoumání a změna Článek 47 1. Organizace může za účelem přezkoumání nebo změny této úmluvy svolat konferenci. 2. K přezkoumání nebo změně této úmluvy svolá generální tajemník konferenci smluvních států této úmluvy, a to na požádání šesti smluvních států nebo, jestliže je toto číslo vyšší, pak jedné třetiny smluvních států. 3. Každý souhlas vázaný touto úmluvou vyjádřený po dni vstupu v platnost změny této úmluvy je považován za použitelný pro úmluvu v platném znění. Změna omezení Článek 48 1. Aniž je dotčen článek 47, použije se zvláštní postup v tomto článku výlučně za účelem změny omezení stanovených v čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 5. 2. Na požádání alespoň jedné poloviny, ale v žádném případě ne méně než šesti smluvních států, je každý návrh na změnu omezení stanovených v čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 5 rozeslán generálním tajemníkem všem členům organizace a všem smluvním státům. 3. Každá změna navržená a rozesílaná podle výše uvedeného je předávána právnímu výboru organizace (dále jen "právní výbor") ke zvážení alespoň šest měsíců po dni jejího rozeslání. 4. Všechny smluvní státy, ať již jsou členy organizace nebo nikoliv, jsou oprávněny zúčastnit se řízení právního výboru k zvážení a k přijetí změn. 5. Změny se přijímají dvoutřetinovou většinou smluvních států přítomných a hlasujících v právním výboru rozšířeném podle odstavce 4, pokud je v době hlasování přítomna alespoň jedna polovina smluvních států. 6. Při jednání o návrhu na změnu omezení zohlední právní výbor zkušenosti získané z mimořádných událostí a zejména rozsah škody z nich vyplývající, změny v hodnotách měny a účinek navrhované změny na cenu pojištění. Rovněž bere v úvahu vztah mezi omezeními stanovenými v čl. 9 odst. 1 a těmi, které jsou stanoveny v čl. 14 odst. 5. 7. a) Žádná změna omezení učiněná podle tohoto článku nesmí být brána v úvahu dříve než pět roků ode dne otevření této úmluvy k podpisu, a ne dříve než pět roků ode dne, kdy předchozí změna podle tohoto článku vstoupila v platnost. b) Žádné omezení nesmí být zvýšeno tak, aby překročilo částku odpovídající omezení stanovenému v této úmluvě a zvýšenému o šest procent za rok podle výpočtu na základě složeného úrokování ode dne otevření této úmluvy k podpisu. c) Žádné omezení nesmí být zvýšeno tak, aby překročilo částku odpovídající omezení stanovenému v této úmluvě a násobenému třemi. 8. Každá změna přijatá v souladu s odstavcem 5 je organizací oznamována všem smluvním státům. Změna se považuje za přijatou na konci období osmnácti měsíců po dni oznámení, jestliže během tohoto období alespoň jedna čtvrtina ze států, které byly smluvními státy v době přijetí změny, nesdělila generálnímu tajemníkovi, že změnu nepřijímají, přičemž v takovém případě je změna odmítnuta a nemá účinek. 9. Změna považovaná za přijatou v souladu s odstavcem 8 vstoupí v platnost osmnáct měsíců po svém přijetí. 10. Změna je pro všechny smluvní státy závazná, pokud tuto úmluvu nevypoví v souladu s čl. 49 odst. 1 a 2 nejpozději šest měsíců před vstupem změny v platnost. Toto vypovězení nabývá účinku, jakmile změna vstoupí v platnost. 11. Jestliže byla změna přijata, ale lhůta osmnácti měsíců pro její přijetí ještě neuplynula, pak stát stávající se smluvním státem během této lhůty je touto změnou vázán, jestliže změna vstoupí v platnost. Stát stávající se smluvním státem po této lhůtě je vázán změnou, která byla přijata v souladu odstavcem 8. V případech uvedených v tomto odstavci začne být stát vázán změnou, jakmile změna vstoupí v platnost nebo jakmile tato úmluva vstoupí pro tento stát v platnost, nastane-li to později. Vypovězení Článek 49 1. Tato úmluva může být vypovězena každým smluvním státem kdykoliv po dni vstupu v platnost pro daný stát. 2. Vypovězení se učiní uložením listiny o vypovězení u generálního tajemníka. 3. Vypovězení nabývá účinku dvanáct měsíců po uložení listiny o vypovězení u generálního tajemníka nebo uplynutím takové lhůty, která může být v listině specifikována. 4. Bez ohledu na vypovězení smluvním státem ve shodě s tímto článkem nadále platí každé ustanovení této úmluvy vztahující se k odpovědnosti za poukazování příspěvků podle článku 18 a 19 nebo čl. 21 odst. 5 ohledně plateb náhrad, o kterých nemůže shromáždění rozhodnout a které se vztahují k jakékoliv mimořádné události, která se vyskytne před tím, než vypovězení nabude účinku. Mimořádné zasedání shromáždění Článek 50 1. Každý smluvní stát do 90 dní po uložení listiny o vypovězení, která ve svém pojetí má za následek podstatný nárůst úrovně příspěvků od zbývajících smluvních států, může požádat ředitele o svolání mimořádného zasedání shromáždění. Ředitel svolá shromáždění k jednání nejpozději do 60 dnů od obdržení tohoto požadavku. 2. Ředitel může ze svého podnětu svolat mimořádné zasedání shromáždění k jednání do 60 dnů po uložení jakékoliv listiny o vypovězení, pokud se domnívá, že toto vypovězení bude mít za následek podstatné zvýšení úrovně příspěvků od zbývajících smluvních států. 3. Jestliže shromáždění na mimořádném zasedání svolaném v souladu s odstavci 1 a 2 rozhodne, že vypovězení bude mít za následek podstatný nárůst úrovně příspěvků od zbývajících smluvních států, pak každý z těchto států nejpozději do 120 dní před dnem, kdy vypovězení nabývá účinku, může tuto úmluvu vypovědět s účinkem ke stejnému dni. Ukončení platnosti Článek 51 1. Tato úmluva pozbývá platnosti: a) dnem, kdy počet smluvních států klesne pod šest; nebo b) dvanáct měsíců po dni, kdy všechny údaje týkající se předchozího kalendářního roku měly být v souladu s článkem 21 sděleny řediteli, a tyto údaje prokazují, že celkové množství nákladu podléhajícího příspěvku ve prospěch obecného účtu v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. a) a c) a přijatého smluvními státy v tomto předchozím kalendářním roce bylo menší než 30 miliónů tun. Jestliže bez ohledu na písmeno b) je celkové množství nákladu podléhajícího příspěvku ve prospěch obecného účtu v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. a) a c) menší než 30 miliónů tun, ale větší než 25 miliónů tun a shromáždění to považuje za důsledek výjimečných okolností, které se pravděpodobně nebudou opakovat, pak shromáždění může před uplynutím výše uvedené lhůty dvanácti měsíců rozhodnout, že tato úmluva je nadále platná. Shromáždění však nemůže toto rozhodnutí přijmout více než ve dvou po sobě následujících rocích. 2. Státy vázané touto úmluvou před dnem, kdy pozbyla platnosti, umožní fondu HNS vykonávat jeho funkce podle popisu v článku 52 a pouze za tímto účelem zůstávají vázány touto úmluvou. Likvidace fondu HNS Článek 52 1. Pozbyla-li tato úmluva platnosti, fond HNS nicméně: a) nadále plní své povinnosti ohledně jakékoliv mimořádné události, která se vyskytla před tím, než tato úmluva pozbyla platnosti, a b) je oprávněn uplatňovat svá práva týkající se placení příspěvků do té míry, do jaké jsou tyto příspěvky nezbytné k plnění povinností podle písmena a) a rovněž pro hrazení výdajů na správu fondu HNS souvisejících s těmito povinnostmi. 2. Shromáždění přijme veškerá příslušná opatření k úplné likvidaci fondu HNS včetně spravedlivého rozdělení veškerých zbývajících aktiv mezi ty osoby, které přispívaly do fondu HNS. 3. Pro účely tohoto článku fond zůstává právnickou osobou. Depositář Článek 53 1. Tato úmluva a každá změna přijatá podle článku 48 se uloží u generálního tajemníka. 2. Generální tajemník: a) informuje všechny státy, které podepsaly tuto úmluvu nebo k ní přistoupily, a všechny členy organizace o: i) každém novém podpisu nebo uložení listin o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení spolu s údajem o dni tohoto uložení; ii) dni vstupu této úmluvy v platnost; iii) každém návrhu na změnu omezení výše náhrady učiněném v souladu s čl. 48 odst. 2; iv) každé změně přijaté v souladu s čl. 48 odst. 5; v) každé změně považované za přijatou podle čl. 48 odst. 8 spolu s údajem o dni, kdy tato změna vstoupila v platnost v souladu s odstavci 9 a 10 uvedeného článku; vi) uložení každé listiny o vypovězení této úmluvy spolu s údajem o dni, kdy byla tato listina přijata, a o dni, kdy vypovězení nabývá účinku a vii) každém sdělení vyžadovaném podle jakéhokoliv článku této úmluvy; a b) všem státům, které podepsaly tuto úmluvu nebo k ní přistoupily, předá ověřené věrné kopie této úmluvy. 3. Jakmile tato úmluva vstoupí v platnost, předá depositář její ověřenou kopii generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů k registraci a zveřejnění v souladu s článkem 102 Charty Organizace spojených národů. Jazyky Článek 54 Tato úmluva je vyhotovena v jediném prvopise v jazyce arabském, čínském, anglickém, francouzském, ruském a španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. V Londýně třetího května tisíc devět set devadesát šest. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II PRAVIDLA PRO VÝPOČET ROČNÍCH PŘÍSPĚVKŮ DO OBECNÉHO ÚČTU Pravidlo 1 1. Pevná částka uvedená v čl. 17 odst. 3 se určí pro každý sektor v souladu s těmito pravidly. 2. Je-li třeba vypočítat příspěvky pro více než jeden sektor obecného účtu, pak se vypočítá jednotlivá pevná částka na jednotku nákladu podléhajícího příspěvku pro každý z těchto případných sektorů: a) volně ložené sypké materiály uvedené v čl. 1 odst. 5 písm. a) odrážka vii); b) ropa, jestliže je použití ropného účtu odloženo nebo pozastaveno; c) zkapalněné přírodní plyny, jestliže je použití účtu LNG odloženo nebo pozastaveno; d) zkapalněné ropné plyny, jestliže je použití účtu LPG odloženo nebo pozastaveno; e) ostatní látky. Pravidlo 2 1. Pevná částka za jednotku nákladu podléhajícího příspěvku je pro každý sektor součinem poplatku vztahujícího se k bodu HNS a faktoru sektoru pro tento sektor. 2. Poplatek za bod HNS je celkovým ročním příspěvkem, který má být odveden do obecného účtu, děleném celkovým počtem bodů HNS za všechny sektory. 3. Celkový počet bodů HNS za každý sektor je součinem celkového množství nákladu měřeného v metrických tunách, který podléhá příspěvku za každý sektor, a odpovídajícího faktoru sektoru. 4. Faktor sektoru je podle tohoto pravidla vypočítán jako vážený aritmetický průměr poměru nároků a množství nákladu pro tento sektor za příslušný rok a za předchozích devět roků. 5. Pokud odstavec 6 nestanoví jinak, poměr nároků a množství nákladu za každý rok se vypočítá takto: a) stanovené nároky, které jsou měřené v účetních jednotkách a přepočtené na měnu nároků při směnném kurzu použitelném ke dni dané mimořádné události a které se vztahují na náhradu škody způsobenou látkami, vůči kterým jsou příspěvky do fondu HNS splatné za příslušný rok; děleno b) množstvím odpovídajícího nákladu podléhajícího příspěvku v příslušném roce. 6. V případech, kdy informace požadovaná podle odst. 5 písm. a) a b) není dostupná, jsou pro poměry nároků a množství nákladu za každý chybějící rok užívány tyto hodnoty: a)volně ložené sypké materiály podle čl. 1 odst. 5 písm. a) bod vii) | 0 | b)ropa, jestliže je použití ropného účtu odloženo | 0 | c)LNG, jestliže je použití účtu LNG odloženo | 0 | d)LPG, jestliže je použití účtu LPG odloženo | 0 | e)ostatní látky | 0,0001 | 7. Aritmetický průměr deseti let je vážen pomocí klesající lineární stupnice tak, aby podíl příslušného roku měl váhu 10, rok před příslušným rokem měl váhu devět, další předcházející rok měl váhu osm a tak dále, dokud desátý rok nemá váhu jedna. 8. Jestliže bylo použití zvláštního účtu pozastaveno, vypočítá se faktor příslušného sektoru v souladu s těmi ustanoveními tohoto pravidla, které shromáždění považuje za vhodná. --------------------------------------------------