Úřední věstník L 317 , 15/12/2000 S. 0003 - 0353



Dohoda o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 OBSAH PREAMBULE ČÁST 1: OBECNÁ USTANOVENÍ Hlava I Cíle, zásady a aktéři Kapitola 1: Cíle a zásady Kapitola 2: Aktéři partnerství Hlava II Politický rozměr ČÁST 2: INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ ČÁST 3: STRATEGIE SPOLUPRÁCE Hlava I Rozvojové strategie Kapitola 1: Obecný rámec Kapitola 2: Oblasti podpory Oddíl 1: Hospodářský rozvoj Oddíl 2: Sociální a lidský rozvoj Oddíl 3: Regionální spolupráce a integrace Oddíl 4: Tematické a průřezové otázky Hlava II Hospodářská a obchodní spolupráce Kapitola 1: Cíle a zásady Kapitola 2: Nové obchodní dohody Kapitola 3: Spolupráce na mezinárodních fórech Kapitola 4: Obchod službami Kapitola 5: Oblasti související s obchodem Kapitola 6: Spolupráce v ostatních oblastech ČÁST 4: ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE Hlava I Obecná ustanovení Kapitola 1: Cíle, zásady, pokyny a způsobilost Kapitola 2: Rozsah a povaha financování Hlava II Finanční spolupráce Kapitola 1: Finanční prostředky Kapitola 2: Podpora v zadluženosti a podpora strukturálních úprav Kapitola 3: Podpora v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu Kapitola 4: Podpora odvětvových politik Kapitola 5: Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráce Kapitola 6: Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech Kapitola 7: Podpora investic a rozvoje soukromého sektoru Hlava III Technická spolupráce Hlava IV Postupy a systémy řízení ČÁST 5: OBECNÁ USTANOVENÍ PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ, VNITROZEMSKÉ A OSTROVNÍ STÁTY AKT Kapitola 1: Obecná ustanovení Kapitola 2: Nejméně rozvinuté státy AKT Kapitola 3: Vnitrozemské státy AKT Kapitola 4: Ostrovní státy AKT ČÁST 6 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ PREAMBULE S OHLEDEM na Smlouvu o založení Evropského společenství na jedné straně a na dohodu z Georgetownu, zakládající skupinu afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na straně druhé; POTVRZUJÍCE svůj závazek společně pracovat na dosažení cílů vymýcení chudoby, udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky; PROHLAŠUJÍCE své rozhodnutí formou spolupráce podstatně přispět k hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu rozvoji států AKT a k většímu blahobytu jejich obyvatel, pomoci jim čelit výzvám globalizace a upevnit partnerství AKT-EU ve snaze dát procesu globalizace silnější sociální rozměr; ZNOVU POTVRZUJÍCE svou ochotu oživit svůj zvláštní vztah a provádět souhrnný a integrovaný přístup k posílenému partnerství založenému na politickém dialogu, rozvojové spolupráci a hospodářských a obchodních vztazích; UZNÁVAJÍCE, že politické prostředí zaručující mír, bezpečnost a stabilitu, úctu k lidským právům, demokratickým zásadám a právnímu státu, a řádnou správu věcí veřejných je nedílnou součástí dlouhodobého rozvoje; uznávajíce, že odpovědnost za vybudování takového prostředí spočívá zejména na zúčastněných zemích; UZNÁVAJÍCE, že zdravá a udržitelná hospodářská politika je předpokladem rozvoje; S ODVOLÁNÍM na zásady Charty Organizace spojených národů a připomínajíce Všeobecnou deklaraci lidských práv, závěry Vídeňské konference o lidských právech z roku 1993, úmluvy o občanských a politických právech a hospodářských, sociálních a kulturních právech, Úmluvu o právech dítěte, Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen, Mezinárodní úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace, Ženevské úmluvy z roku 1949 a další nástroje mezinárodního humanitárního práva, Úmluvu o právním postavení osob bez státní příslušnosti z roku 1954, Ženevskou úmluvu o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a Newyorský protokol o právním postavení uprchlíků z roku 1967; S OHLEDEM na úmluvu Rady Evropy na ochranu lidských práv a základních svobod, Africkou chartu o ochraně lidských práv a práv národů a Americkou úmluvu o lidských právech jako pozitivní regionální příspěvky k dodržování lidských práv v Evropské unii a státech AKT; PŘIPOMÍNAJÍCE deklarace hlav států a předsedů vlád států AKT z vrcholných schůzek v Libreville a Santo Domingu v letech 1997 a 1999; S OHLEDEM na skutečnost, že rozvojové cíle a zásady dohodnuté na konferencích Organizace spojených národů a cíl stanovený Výborem OECD pro rozvojovou pomoc snížit do roku 2015 podíl lidí žijících v extrémní chudobě o polovinu poskytují jasnou vizi a musí být základem spolupráce AKT-EU v rámci této dohody; VĚNUJÍCE obzvláštní pozornost slibům učiněným na konferencích OSN v Riu, Vídni, Káhiře, Kodani, Pekingu, Istanbulu a Římě a uznávajíce potřebu podniknout další kroky pro dosažení cílů a provádění akčních programů, jež byly na těchto fórech vypracovány; ODHODLÁNY dodržovat základní pracovní práva, s přihlédnutím k zásadám stanoveným v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce; PŘIPOMÍNAJÍCE závazky v rámci Světové obchodní organizace, SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU: ČÁST 1 OBECNÁ USTANOVENÍ HLAVA I CÍLE, ZÁSADY A AKTÉŘI KAPITOLA 1 Cíle a zásady Článek 1 Cíle partnerství Společenství a jeho členské státy na jedné straně a státy AKT na straně druhé (dále jen "strany") uzavírají tuto dohodu s cílem podpořit a urychlit hospodářský, kulturní a sociální rozvoj států AKT, s cílem přispět k míru a bezpečnosti a podpořit stabilní a demokratické politické prostředí. Partnerství se zaměří na cíl omezení a případného vymýcení chudoby v souladu s cíli udržitelného rozvoje a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky. Tyto cíle a mezinárodní závazky stran jsou zdrojem všech rozvojových strategií a dosahuje se jich prostřednictvím integrovaného přístupu, současně s ohledem na současné politické, hospodářské, sociální, kulturní a environmentální aspekty rozvoje. Partnerství poskytuje souvislý podpůrný rámec pro rozvojové strategie přijaté každým státem AKT. Součástí tohoto rámce je udržitelný hospodářský růst, rozvoj soukromého sektoru, zvýšení zaměstnanosti a zlepšení přístupu k výrobním prostředkům. Podporuje se úcta k právům jednotlivce a uspokojování základních potřeb, povzbuzování sociálního rozvoje a podmínek spravedlivé distribuce plodů růstu. Povzbuzují a podporují se regionální a subregionální integrační procesy podporující integraci států AKT do světové ekonomiky, pokud jde o obchod a soukromé investice. Nedílnou součástí tohoto přístupu je budování kapacit aktérů při rozvoji a zlepšování institucionálního rámce nezbytného pro sociální soudržnost, pro fungování demokratické společnosti a tržního hospodářství a pro vznik aktivní a organizované občanské společnosti. Systematická pozornost se věnuje situaci žen a otázkám rovnosti mužů a žen ve všech oblastech – politické, hospodářské a sociální. Zásady udržitelného rozvoje přírodních zdrojů a životního prostředí se používají a integrují na všech úrovních partnerství. Článek 2 Základní zásady Spolupráce AKT-ES, založená na právně závazném systému a existenci společných orgánů, se uskutečňuje v souladu s těmito základními zásadami: - rovnost partnerů a vlastnictví rozvojových strategií: pro účely provádění cílů partnerství státy AKT určují rozvojové strategie pro své ekonomiky a společnosti s veškerou svrchovaností a s náležitým zřetelem k podstatným prvkům uvedeným v článku 9; partnerství podporuje vlastnictví rozvojových strategií dotyčnými zeměmi a obyvateli; - účast: kromě ústřední vlády jako hlavního partnera je partnerství otevřeno různým druhům ostatních aktérů s cílem podpořit integraci všech částí společnosti, včetně soukromého sektoru a organizací občanské společnosti, do hlavního proudu politického, hospodářského a společenského života; - klíčová úloha dialogu a plnění vzájemných závazků: závazky přijaté stranami v rámci jejich dialogu jsou ústředním bodem jejich vztahů partnerství a spolupráce; - diferenciace a regionalizace: dohody o spolupráci a priority se liší podle úrovně rozvoje partnera, jeho potřeb, výkonů a dlouhodobé rozvojové strategie. Zvláštní důraz je kladen na regionální rozměr. Nejméně rozvinutým zemím se poskytuje zvláštní zacházení. Vezme se v úvahu zranitelnost vnitrozemských a ostrovních států. Článek 3 Dosažení cílů této dohody Strany podniknou, každá do té míry, do jaké je zapojena v rámci této dohody, veškerá vhodná opatření, obecná či konkrétní, k zajištění plnění závazků vyvstávajících z této dohody a k usnadnění dosažení jejích cílů. Zdrží se všech opatření, která by mohla tyto cíle ohrozit. KAPITOLA 2 Aktéři partnerství Článek 4 Obecný přístup Státy AKT určují své rozvojové zásady, strategie a vzory svých ekonomik a společností s veškerou svrchovaností. Se Společenstvím zřídí programy spolupráce stanovené v této dohodě. Strany však uznávají doplňkovou úlohu nestátních aktérů a jejich potenciál přispět k procesu rozvoje. Za tímto účelem za podmínek stanovených v této dohodě aktéři účastníci tam, kde je to vhodné: - jsou informováni a zapojeni v konzultacích o politikách a strategiích spolupráce, o prioritách spolupráce zejména v oblastech, které se jich týkají nebo je přímo ovlivňují, a o politickém dialogu, - obdrží finanční prostředky za podmínek stanovených v této dohodě s cílem podpořit místní rozvojové procesy, - jsou zapojeni do provádění projektů a programů spolupráce v oblastech, které se jich týkají nebo ve kterých mají tito aktéři komparativní výhodu, - obdrží podporu při budování kapacit v kritických oblastech s cílem posílit schopnosti těchto aktérů, zejména pokud jde o organizaci a zastupování, a zřizování konzultačních mechanismů včetně kanálů komunikace a dialogu, a podpořit strategická partnerství. Článek 5 Informace Spolupráce podporuje operace pro poskytování více informací a vytváření větší informovanosti o základních rysech partnerství AKT-EU. Spolupráce rovněž: - povzbuzuje partnerství a buduje vazby mezi aktéry AKT a EU, - posiluje síťovou spolupráci a výměnu zkušeností mezi aktéry. Článek 6 Definice 1. Aktéři spolupráce jsou: a) státní (místní, vnitrostátní a regionální); b) nestátní: - soukromý sektor, - hospodářští a sociální partneři, včetně odborových organizací, - občanská společnost ve všech svých podobách podle národních vlastností. 2. Uznání nevládních aktérů stranami závisí na rozsahu, ve kterém řeší potřeby obyvatel, na jejich specifických schopnostech a na tom, zda jsou organizováni a řízeni demokraticky a transparentně. Článek 7 Budování kapacit Příspěvek občanské společnosti k rozvoji lze zvýšit posílením komunitních organizací a neziskových nevládních organizací ve všech oblastech spolupráce. To vyžaduje: - povzbuzení a podporu vytváření a rozvoje takových organizací, - tvorbu režimů pro zapojení těchto organizací do navrhování, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů. HLAVA II POLITICKÝ ROZMĚR Článek 8 Politický dialog 1. Strany se pravidelně účastní souhrnného, vyváženého a hlubokého politického dialogu vedoucího k závazkům na obou stranách. 2. Cílem tohoto dialogu je výměna informací, podpora vzájemného porozumění a usnadnění tvorby dohodnutých priorit a sdílených agend, zejména uznáním stávajících vazeb mezi různými aspekty vztahů mezi stranami a různými oblastmi spolupráce stanovenými v této dohodě. Dialog usnadňuje konzultace mezi stranami na mezinárodních fórech. Cíle dialogu rovněž zahrnují prevenci vzniku situací, v nichž by jedna strana mohla považovat za nezbytné uchýlit se k doložce o neplnění. 3. Dialog zahrnuje veškeré cíle stanovené v této dohodě, stejně jako otázky společného, obecného, regionálního nebo subregionálního zájmu. Prostřednictvím dialogu strany přispívají k míru, bezpečnosti a stabilitě a podporují stabilní a demokratické politické prostředí. Dialog zahrnuje strategie spolupráce, stejně jako globální a odvětvové politiky, včetně životního prostředí, rovnosti mužů a žen, migrace a otázek souvisejících s kulturním dědictvím. 4. Dialog se mimo jiné zaměřuje na specifické politické problémy společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů této dohody, jako je obchod se zbraněmi, nadměrné vojenské výdaje, drogy a organizovaný zločin nebo etnická, náboženská či rasová diskriminace. Dialog rovněž zahrnuje pravidelné posouzení vývoje ohledně dodržování lidských práv, demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných. 5. Významnou úlohu v tomto dialogu hrají široce založené politiky na podporu míru a předcházení, řízení a řešení násilných konfliktů, stejně jako potřeba brát při definování prioritních oblastí spolupráce plně v úvahu cíl míru a demokratické stability. 6. Dialog je veden pružně. Dialog je podle potřeby formální nebo neformální a je veden uvnitř nebo vně institucionálního rámce, ve vhodném formátu a na vhodné úrovni včetně úrovně regionální, subregionální nebo vnitrostátní. 7. K tomuto dialogu se přidružují regionální a subregionální organizace, stejně jako zástupci organizací občanské společnosti. Článek 9 Podstatné prvky a základní prvek 1. Spolupráce se orientuje na udržitelný rozvoj zaměřený na člověka, jenž je hlavním protagonistou a příjemcem rozvoje; to zahrnuje dodržování a podporu veškerých lidských práv. Dodržování veškerých lidských práv a základních svobod, včetně dodržování základních sociálních práv, demokracie založené na právním státu a transparentní a odpovědné správě věcí veřejných, je nedílnou součástí udržitelného rozvoje. 2. Strany se odvolávají na své mezinárodní závazky ohledně dodržování lidských práv. Znovu vyjadřují svou hlubokou oddanost lidské důstojnosti a lidským právům, jež jsou legitimním cílem jednotlivců i národů. Lidská práva jsou univerzální, nedělitelná a vzájemně spolu souvisí. Strany se zavazují podporovat a chránit veškeré základní svobody a lidská práva, ať už občanská a politická, nebo hospodářská, sociální a kulturní. V tomto kontextu strany znovu zdůrazňují rovnost mužů a žen. Strany znovu zdůrazňují, že demokratizace, rozvoj a ochrana základních svobod a lidských práv spolu vzájemně souvisí a posilují se. Demokratické zásady jsou univerzálně uznávanými zásadami, na nichž je založena organizace státu k zajištění legitimity jeho autority, zákonnost jeho činnosti odrážející se v jeho ústavním, právním a správním systému, a existence participačních mechanismů. Na základě univerzálně uznávaných zásad každá země rozvíjí svou demokratickou kulturu. Struktura vlády a působnost různých složek státní moci jsou založeny na právním státu, který zejména zahrnuje účinné a dostupné prostředky právní nápravy, nezávislý právní systém zaručující rovnost před zákonem, a výkonnou moc, jež je plně podřízena zákonu. Dodržování lidských práv, demokratických zásad a právního státu, které jsou základem partnerství AKT-EU, jsou základem domácích a mezinárodních politik stran a představují podstatné prvky této dohody. 3. V kontextu politického a institucionálního prostředí, které podporuje lidská práva, demokratické zásady a právní stát, znamená řádná správa věcí veřejných transparentní a odpovědné řízení lidských, přírodních, hospodářských a finančních zdrojů pro účely spravedlivého a udržitelného rozvoje. Zahrnuje jasné rozhodovací postupy na úrovni orgánů veřejné moci, transparentní a odpovědné instituce, nadřazenost práva při řízení a distribuci zdrojů, a budování kapacit pro tvorbu a provádění opatření, jejichž cílem je zejména předcházení korupci a její potírání. Řádná správa věcí veřejných, která je základem partnerství AKT-EU, je základem domácích a mezinárodních politik stran a představuje základní prvek této dohody. Strany se dohodly, že porušení tohoto prvku představují pouze vážné případy korupce včetně úplatkářství vedoucího k takové korupci, jak je definováno v článku 97. 4. Partnerství aktivně podporuje lidská práva, demokratizační procesy, konsolidaci právního státu a řádnou správu věcí veřejných. Tyto oblasti budou významným tématem politického dialogu. V kontextu tohoto dialogu přikládají strany obzvláštní význam probíhajícím změnám a kontinuitě dosaženého pokroku. Toto pravidelné posuzování bere v úvahu hospodářský, sociální, kulturní a historický kontext každé země. Tyto oblasti budou rovněž cílem podpory pro rozvojové strategie. Společenství poskytuje podporu politickým, institucionálním a právním reformám a budování kapacit veřejných a soukromých aktérů a občanské společnosti v rámci strategií společně dohodnutých mezi dotyčným státem a Společenstvím. Článek 10 Ostatní prvky politického prostředí 1. Strany považují za prvky přispívající k uchování a konsolidaci stabilního a demokratického politického prostředí tyto prvky: - udržitelný a spravedlivý rozvoj, zahrnující mimo jiné přístup k výrobním prostředkům, podstatným službám a spravedlnosti, - větší zapojení aktivní a organizované občanské společnosti a soukromého sektoru. 2. Strany uznávají, že zásady tržního hospodářství, podporované transparentními pravidly hospodářské soutěže a zdravými hospodářskými a sociálními politikami, přispívají k dosahování cílů partnerství. Článek 11 Politiky budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení 1. Strany v rámci partnerství sledují aktivní, souhrnnou a integrovanou politiku budování míru a předcházení konfliktům a jejich řešení. Tato politika je založena na zásadě vlastnictví. Soustřeďuje se zejména na budování regionálních, subregionálních a vnitrostátních kapacit a na předcházení násilným konfliktům v raném stadiu cíleným řešením jejich základních příčin a vhodnou kombinací veškerých dostupných nástrojů. 2. Aktivity v oblasti budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení zahrnují zejména podporu vyvažování politických, hospodářských, sociálních a kulturních příležitostí mezi všemi segmenty společnosti, posilování demokratické legitimity a účinnosti správy věcí veřejných, zřizování účinných mechanismů mírového řešení skupinových zájmů, překonávání hranic mezi různými segmenty společnosti, stejně jako podporu aktivní a organizované občanské společnosti. 3. Příslušné činnosti rovněž mimo jiné zahrnují podporu snah o zprostředkování, vyjednávání a usmiřování, účinného regionálního řízení sdílených vzácných přírodních zdrojů, demobilizace a opětovného začlenění bývalých bojovníků do společnosti, řešení problému dětských vojáků, stejně jako vhodných akcí pro stanovení odpovědných limitů vojenských výdajů a obchodu se zbraněmi, včetně podpory používání dohodnutých norem a kodexů chování. V tomto kontextu bude kladen zvláštní důraz na boj proti protipěchotním minám, stejně jako na řešení nadměrného a nekontrolovaného šíření a hromadění ručních palných zbraní a lehkých zbraní a nedovoleného obchodu s nimi. 4. V situacích násilných konfliktů přijímají strany veškerá vhodná opatření s cílem předejít zintenzivnění násilí, omezit jeho územní rozšíření a usnadnit mírové urovnání stávajících sporů. Zvláštní pozornost se věnuje zajištění toho, aby finanční prostředky pro spolupráci byly užívány v souladu se zásadami a cíli partnerství a aby se předešlo jejich zneužití k válečným účelům. 5. V situacích po skončení konfliktu strany přijmou veškerá vhodná opatření k usnadnění návratu k nenásilné, stabilní a udržitelné situaci. Strany zajistí vytvoření nezbytných vazeb mezi mimořádnými opatřeními, rehabilitací a rozvojovou spoluprací. Článek 12 Soudržnost politik Společenství a jejich dopad na provádění této dohody Aniž je dotčen článek 96, v případě, že Společenství hodlá při výkonu svých pravomocí přijmout opatření, které by mohlo mít vliv na zájmy států AKT, pokud jde o cíle této dohody, dotyčným státům své záměry včas oznámí. Za tímto účelem Komise současně sdělí sekretariátu států AKT svůj návrh na taková opatření. Tam, kde je to nezbytné, může být z iniciativy států AKT vznesena žádost o informace. Na žádost těchto států se budou neprodleně konat konzultace tak, aby bylo možné vzít v úvahu jejich zájmy ohledně dopadu těchto opatření před přijetím jakéhokoli konečného rozhodnutí. Kromě toho poté, co se uskuteční tyto konzultace, mohou státy AKT co nejdříve písemně oznámit Společenství své zájmy a předložit návrhy změn uvádějící, jak by mělo být vyhověno jejich zájmům. Pokud Společenství návrhy států AKT nepřijme, co nejdříve je informuje s uvedením důvodů. Státy AKT rovněž obdrží přiměřené informace o vstupu takových rozhodnutí v platnost, a to předem, kdykoli to bude možné. Článek 13 Migrace 1. Problém migrace je v rámci partnerství AKT-EU předmětem prohloubeného dialogu. Strany znovu potvrzují své stávající závazky v rámci mezinárodního práva zajistit dodržování lidských práv a odstranit veškeré formy diskriminace založené zejména na původu, pohlaví, rase, jazyce a náboženství. 2. Strany mají za to, že partnerství v souvislosti s migrací znamená spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích států, kteří se legálně zdržují na jejich území, integrační politiku zaměřenou na to, aby jim byla poskytnuta práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jejich občanů, posilování nediskriminace v hospodářském, sociálním a kulturním životě, a rozvoj opatření proti rasismu a xenofobii. 3. Zacházení poskytované každým členským státem pracovníkům států AKT legálně zaměstnaným na jeho území bude prostý jakékoli diskriminace založené na státní příslušnosti, pokud jde o pracovní podmínky, odměňování a propouštění, ve srovnání s jeho vlastními státními příslušníky. V tomto ohledu dále každý stát AKT poskytne srovnatelné nediskriminační zacházení pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu. 4. Strany se domnívají, že strategie zaměřené na snížení chudoby, zlepšení životních a pracovních podmínek, vytváření pracovních míst a rozvoj odborné přípravy dlouhodobě přispívají k normalizaci migračních toků. Strany v rámci rozvojových strategií a vnitrostátního a regionálního programování vezmou v úvahu strukturální omezení spojená s migračními toky za účelem podpory hospodářského a sociálního rozvoje regionů, ze kterých pocházejí migranti, a snížení chudoby. Společenství prostřednictvím vnitrostátních a regionálních programů spolupráce podporuje odbornou přípravu státních příslušníků států AKT v zemi jejich původu, v jiném státě AKT nebo v členském státě Evropské unie. Pokud jde o odbornou přípravu ve členském státě, strany zajistí, aby tato činnost byla zaměřena na odbornou integraci státních příslušníků států AKT v jejich zemích původu. Strany rozvíjejí programy spolupráce pro usnadnění přístupu studentů ze států AKT ke vzdělávání, zejména prostřednictvím použití nových komunikačních technologií. 5. a) V rámci politického dialogu přezkoumá Rada ministrů problémy způsobené nedovoleným přistěhovalectvím, s cílem vytvořit ve vhodných případech prostředky preventivní politiky. b) V tomto kontextu se strany zejména dohodly zajistit dodržování práv a respektování důstojnosti jednotlivců při všech postupech zahajovaných pro návrat ilegálních imigrantů do zemí jejich původu. V této souvislosti jim příslušné orgány poskytnou správní prostředky nezbytné pro jejich návrat. c) Strany se dále dohodly, že: i) každý členský stát Evropské unie akceptuje návrat a zpětné přebírání kterýchkoli svých státních příslušníků, kteří se ilegálně zdržují na území státu AKT, na žádost tohoto státu a bez dalších formalit; každý ze států AKT akceptuje návrat a zpětné přebírání kterýchkoli svých státních příslušníků, kteří se ilegálně zdržují na území členského státu Evropské unie, na žádost tohoto členského státu a bez dalších formalit. Pro tyto účely členské státy a státy AKT poskytnou svým státním příslušníkům vhodné doklady totožnosti. Pokud jde o členské státy Evropské unie, závazky v tomto odstavci se použijí pouze u osob, které se mají považovat za jejich státní příslušníky pro účely Společenství podle prohlášení č. 2 ke Smlouvě o založení Evropského společenství. Pokud jde o státy AKT, závazky v tomto odstavci se použijí pouze u osob, které jsou považovány za jejich státní příslušníky podle jejich příslušného právního systému; ii) na žádost jedné ze stran budou zahájena jednání se státy AKT s cílem uzavřít v dobré víře a s náležitým ohledem na příslušná pravidla mezinárodního práva dvoustranné dohody upravující specifické závazky při zpětném přebírání a navracení jejich státních příslušníků. V případě, že to některá ze stran bude považovat za nutné, budou tyto dohody rovněž obsahovat režim zpětného přebírání státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti. Tyto dohody stanoví podrobnosti o kategoriích osob podléhajících tomuto režimu, stejně jako opatření pro jejich zpětné přebírání a navracení. Státům AKT bude pro provádění těchto dohod poskytována přiměřená pomoc; iii) pro účely tohoto písmene c) se pojmem "strany" rozumí Společenství, kterýkoli jeho členský stát a kterýkoli stát AKT. ČÁST 2 INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ Článek 14 Společné orgány Orgány této dohody jsou Rada ministrů, Výbor velvyslanců a Společné parlamentní shromáždění. Článek 15 Rada ministrů 1. Rada ministrů se skládá ze členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a člena vlády každého státu AKT na straně druhé. Úřad předsedy Rady ministrů zastává střídavě člen Rady Evropské unie a člen vlády státu AKT. Rada se zpravidla schází jednou ročně z iniciativy předsedy a kdykoli se to zdá nezbytné, ve formě a zeměpisném složení přiměřeném problémům, jež se mají řešit. 2. Rada ministrů má za úkol: a) vést politický dialog; b) přijímat politické pokyny a rozhodnutí nezbytná pro provádění ustanovení této dohody, zejména pokud jde o rozvojové strategie ve specifických oblastech stanovených touto dohodou, nebo v jakékoli jiné oblasti, která se ukáže relevantní, a pokud jde o postupy; c) přezkoumat a vyřešit jakýkoli problém, který by mohl zabránit účinnému a účelnému provádění této dohody, nebo který by mohl představovat překážku v dosažení jejích cílů; d) zajistit hladké fungování konzultačních mechanismů. 3. Rada ministrů přijímá rozhodnutí společnou dohodou stran. Řízení Rady ministrů je platné pouze v případě, že je přítomna polovina členů Rady Evropské unie, jeden člen Komise a dvě třetiny členů zastupujících vlády států AKT. Každý člen Rady ministrů, který se nemůže zúčastnit, se může nechat zastoupit. Zástupce vykonává veškerá práva tohoto člena. Rada může přijímat rozhodnutí závazná pro strany, rámcová usnesení, doporučení a stanoviska. Přezkoumává a bere v úvahu usnesení a doporučení přijatá Společným parlamentním shromážděním. Rada ministrů vede pokračující dialog se zástupci sociálních a hospodářských partnerů a ostatních aktérů občanské společnosti v AKT a EU. Za tímto účelem se mohou souběžně s jejími zasedáními konat konzultace. 4. Rada ministrů může delegovat pravomoci na Výbor velvyslanců. 5. Rada ministrů přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost. Článek 16 Výbor velvyslanců 1. Výbor velvyslanců tvoří stálí zástupci každého členského státu při Evropské unii a zástupce Komise na jedné straně a vedoucí mise každého státu AKT při Evropské unii na straně druhé. Úřad předsedy Výboru velvyslanců zastává střídavě stálý zástupce členského státu určený Společenstvím, a vedoucí mise zastupující stát AKT, určený státy AKT. 2. Výbor je Radě ministrů nápomocen při plnění jejích úkolů a plní jakýkoli mandát, který mu Rada svěří. V tomto kontextu sleduje provádění této dohody a pokrok při dosahování cílů v ní stanovených. Výbor velvyslanců se schází pravidelně, zejména s cílem připravit se na zasedání Rady, a kdykoli je to nezbytné. 3. Výbor přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost. Článek 17 Společné parlamentní shromáždění 1. Společné parlamentní shromáždění se skládá ze stejného počtu zástupců EU a AKT. Členy Společného parlamentního shromáždění jsou na jedné straně členové Evropského parlamentu a na straně druhé členové parlamentu nebo, pokud to není možné, zástupci určení parlamentem, každého ze států AKT. Za neexistence parlamentu podléhá účast zástupce dotyčného státu AKT předchozímu souhlasu Společného parlamentního shromáždění. 2. Úlohou Společného parlamentního shromáždění jako poradního orgánu je: - podporovat demokratické procesy prostřednictvím dialogu a konzultací, - usnadnit lepší porozumění mezi národy Evropské unie a národy států AKT a zlepšit veřejnou informovanost o rozvojových problémech, - projednávat problémy související s rozvojem a partnerstvím AKT-EU, - přijímat usnesení a vydávat doporučení pro Radu ministrů za účelem dosažení cílů této dohody. 3. Společné parlamentní shromáždění se schází dvakrát ročně na plenárním zasedání, střídavě v Evropské unii a v jednom ze států AKT. S cílem posílit regionální integraci a podpořit spolupráci mezi národními parlamenty lze sjednávat schůzky mezi členy parlamentů z EU a AKT na regionální nebo subregionální úrovni. Společné parlamentní shromáždění organizuje pravidelné kontakty se zástupci hospodářských a sociálních partnerů AKT-EU a ostatními aktéry občanské společnosti s cílem získat jejich názory na dosahování cílů této dohody. 4. Společné parlamentní shromáždění přijme svůj jednací řád do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost. ČÁST 3 STRATEGIE SPOLUPRÁCE Článek 18 Strategie spolupráce jsou založeny na rozvojových strategiích a hospodářské a obchodní spolupráci, jež jsou vzájemně propojeny a vzájemně se doplňují. Strany zajistí, aby se snahy podnikané v obou uvedených oblastech vzájemně posilovaly. HLAVA I ROZVOJOVÉ STRATEGIE KAPITOLA 1 Obecný rámec Článek 19 Zásady a cíle 1. Ústředním cílem spolupráce AKT-ES je snížení chudoby a nakonec její vymýcení; udržitelný rozvoj a postupná integrace států AKT do světové ekonomiky. V tomto kontextu jsou rámec a zaměření spolupráce přizpůsobeny individuálním okolnostem každého státu AKT, podporují místní vlastnictví hospodářských a sociálních reforem a integraci aktérů soukromého sektoru a občanské společnosti do rozvojového procesu. 2. Spolupráce vychází ze závěrů konferencí Organizace spojených národů a z cílů a akčních programů sjednaných na mezinárodní úrovni a z jejich pokračování jako ze základů rozvojových zásad. Spolupráce rovněž vychází z cílů mezinárodní rozvojové spolupráce a přikládá zvláštní význam provedení kvalitativních a kvantitativních ukazatelů pokroku. 3. Vlády a nestátní aktéři v každém státě AKT iniciují konzultace ohledně rozvojových strategií země a jejich komunitní podpory. Článek 20 Přístup 1. Cíle rozvojové spolupráce AKT-ES se uskutečňují prostřednictvím integrovaných strategií, které zahrnují hospodářské, sociální, kulturní, environmentální a institucionální prvky, které musí být v místním vlastnictví. Spolupráce tak poskytuje soudržný rámec podpory vlastních rozvojových strategií AKT a zajišťuje doplňkovost a interakci mezi různými prvky. V tomto kontextu a v rámci rozvojových politik a reforem prováděných státy AKT se strategie spolupráce AKT-ES zaměřují na: a) dosahování rychlého a udržitelného hospodářského růstu vytvářejícího pracovní místa, rozvoj soukromého sektoru, zvyšování zaměstnanosti, zlepšování přístupu k výrobním hospodářským činnostem a prostředkům, a podporu regionální spolupráce a integrace; b) podporu lidského a sociálního rozvoje, jenž napomůže zajistit široké a spravedlivé využívání plodů růstu a podpoří rovnost mužů a žen; c) podporu kulturních hodnot společenství a specifických interakcí s hospodářskými, politickými a sociálními prvky; d) podporu institucionálních reforem a rozvoje, posilování institucí nezbytných pro konsolidaci demokracie, řádnou správu věcí veřejných, a pro účinné a konkurenceschopné tržní ekonomiky; budování kapacit pro rozvoj a partnerství a e) podporu udržitelného životního prostředí, regenerace a nejlepší praxe, a zachování základny přírodních zdrojů. 2. Systematická pozornost se věnuje těmto tematickým nebo průřezovým tématům s cílem integrovat je do všech oblastí spolupráce: problémy rovnosti mužů a žen, problémy životního prostředí a institucionální rozvoj a budování kapacit. Tyto oblasti jsou rovněž způsobilé pro podporu Společenství. 3. Podrobné texty ohledně cílů a strategií rozvojové spolupráce, zejména odvětvových politik a strategií, jsou začleněny do kompendia poskytujícího provozní pokyny ve specifických oblastech nebo odvětvích spolupráce. Rada ministrů může tyto texty přezkoumat a/nebo pozměnit na základě doporučení Výboru pro rozvojovou finanční spolupráci AKT-ES. KAPITOLA 2 Oblasti podpory ODDÍL 1 Hospodářský rozvoj Článek 21 Investice a rozvoj soukromého sektoru 1. Spolupráce podporuje nezbytné hospodářské a institucionální reformy a politiky na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni s cílem vytvořit příznivé prostředí pro soukromé investice a rozvoj dynamického, životaschopného a konkurenceschopného soukromého sektoru. Spolupráce dále podporuje: a) povzbuzování dialogu a spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem; b) rozvoj podnikatelských dovedností a podnikatelské kultury; c) privatizaci a reformu podniků a d) rozvoj a modernizaci systémů zprostředkování a rozhodčího řízení. 2. Spolupráce rovněž podporuje zlepšování jakosti, dostupnosti a přístupnosti formálních i neformálních finančních a nefinančních služeb soukromým podnikům pomocí: a) urychlení a směrování toků soukromých domácích i zahraničních úspor do financování soukromých podniků podporou politik rozvoje moderního finančního odvětví včetně kapitálového trhu, finančních institucí a udržitelných mikrofinančních operací; b) rozvoje a posilování obchodních institucí a zprostředkovatelských organizací, sdružení, obchodních komor a místních poskytovatelů ze soukromého sektoru, poskytujících podnikům podporu a nefinanční služby, jako jsou odborné, technické, řídící a školicí služby a služby obchodní podpory a c) podpory institucí, programů, činností a iniciativ, které přispívají rozvoji a přenosu technologií a know-how a nejlepší praxe ve všech aspektech obchodního řízení. 3. Spolupráce podporuje rozvoj obchodu prostřednictvím poskytování financí, záručních prostředků a technické podpory s cílem povzbudit a podpořit tvorbu, zřizování, rozšiřování, diverzifikaci, obnovu, restrukturalizaci, modernizaci nebo privatizaci dynamických, životaschopných a konkurenceschopných podniků ve všech hospodářských odvětvích, stejně jako finančních zprostředkovatelů, jako jsou instituce poskytující rozvojové financování a rizikový kapitál a leasingové společnosti, prostřednictvím: a) tvorby a/nebo posilování finančních nástrojů ve formě investičního kapitálu; b) zlepšování přístupu k základním vstupům, jako jsou obchodní informace a poradenské a konzultační služby nebo služby technické pomoci; c) zvyšování vývozních aktivit, zejména prostřednictvím budování kapacit ve všech oblastech souvisejících s obchodem a d) povzbuzování vazeb, sítí a spolupráce mezi podniky, včetně těch, které zahrnují přenos technologie a know-how na úrovni vnitrostátní, regionální a AKT-ES, a partnerství se soukromými zahraničními investory, slučitelná s cíli a pokyny rozvojové spolupráce AKT-ES. 4. Spolupráce podporuje rozvoj mikropodniků prostřednictvím lepšího přístupu k finančním a nefinančním službám; vhodné politiky a regulačního rámce pro jejich rozvoj; a poskytuje odbornou přípravu a informační služby o nejlepší praxi v mikrofinancování. 5. Podpora investic a rozvoje soukromého sektoru integruje akce a iniciativy na makroekonomické, mezoekonomické a mikroekonomické úrovni. Článek 22 Makroekonomické a strukturální reformy a politiky 1. Spolupráce podporuje úsilí AKT provádět: a) makroekonomický růst a stabilizaci prostřednictvím disciplinovaných fiskálních a měnových politik, které vedou ke snížení inflace a zlepšují vnější a fiskální bilance, prostřednictvím posílení fiskální disciplíny, zvyšování rozpočtové transparentnosti a účinnosti, zlepšování jakosti, spravedlnosti a složení fiskální politiky a b) strukturální politiky určené k posílení úlohy různých aktérů, zejména soukromého sektoru, a ke zlepšení prostředí pro růst obchodu, investic a zaměstnanosti, stejně jako pro: i) liberalizaci obchodních a devizových režimů a směnitelnost běžného účtu s ohledem na zvláštní okolnosti každé země; ii) posílení pracovních a produktových reforem; iii) povzbuzení reforem finančních systémů, jež napomáhají rozvoji životaschopných bankovních a nebankovních systémů, kapitálových trhů a finančních služeb, včetně mikrofinancí; iv) zlepšení jakosti soukromých a veřejných služeb a v) povzbuzení regionální spolupráce a postupné integrace makroekonomických a měnových politik. 2. Návrhy makroekonomických politik a programů strukturálního přizpůsobení odrážejí sociálně-politické pozadí a institucionální kapacity dotyčných zemí, zajišťují kladný dopad na snižování chudoby a přístup k sociálním službám, a vycházejí z těchto zásad: a) státy AKT nesou primární odpovědnost za analýzu problémů, které mají být řešeny, za návrh a provádění reforem; b) podpůrné programy se přizpůsobují různým situacím v každém státě AKT a jsou citlivé k sociálním podmínkám, kultuře a životnímu prostředí těchto států; c) je uznáváno a respektováno právo států AKT určit směr a načasování svých rozvojových strategií a priorit; d) tempo reforem je realistické a slučitelné s kapacitami a zdroji každého ze států AKT a e) posilují se komunikační a informační mechanismy pro obyvatele ohledně hospodářských a sociálních reforem a politik. Článek 23 Rozvoj hospodářského odvětví Spolupráce podporuje udržitelnou politiku a institucionální reformy a investice nezbytné pro spravedlivý přístup k hospodářským činnostem a výrobním prostředkům, zejména: a) rozvoj systémů odborné přípravy napomáhajících zvyšování produktivity ve formálním i neformálním sektoru; b) kapitál, úvěry, pozemky, zejména pokud jde o vlastnická práva a užívání; c) rozvoj strategií venkova zaměřených na vybudování rámce pro participační decentralizované plánování, přidělování a řízení zdrojů; d) strategie zemědělské produkce, vnitrostátní a regionální politiky bezpečnosti potravin, udržitelný rozvoj vodních zdrojů a rybolovu, stejně jako mořských zdrojů v rámci výlučných hospodářských zón států AKT. Každá dohoda o rybolovu, která bude sjednána mezi Společenstvím a státy AKT, bude konzistentní s rozvojovými strategiemi v této oblasti; e) hospodářská a technologická infrastruktura a služby včetně dopravy, telekomunikačních systémů, komunikačních služeb a rozvoje informační společnosti; f) rozvoj konkurenceschopných odvětví průmyslu, těžby a energetiky za podpory zapojení a rozvoje soukromého sektoru; g) rozvoj obchodu, včetně podpory poctivého obchodu; h) rozvoj obchodu, financí a bankovnictví; a jiná odvětví služeb; i) rozvoj cestovního ruchu a j) rozvoj vědecké, technologické a výzkumné infrastruktury a služeb; včetně zlepšování, přenosu a přijímání nových technologií; k) posilování kapacit ve výrobních oblastech, zejména ve veřejném a soukromém sektoru. Článek 24 Cestovní ruch Spolupráce se zaměří na udržitelný rozvoj odvětví cestovního ruchu ve státech a subregionech AKT, přičemž se uznává jeho rostoucí význam pro růst odvětví služeb ve státech AKT a pro rozšíření jejich celkového obchodu, jeho schopnost stimulovat ostatní odvětví hospodářské činnosti, a úloha, kterou může sehrát při potírání chudoby. Programy a projekty spolupráce podporují úsilí států AKT vybudovat a zlepšit svůj právní a institucionální rámec a zdroje pro rozvoj a provádění politik a programů udržitelného cestovního ruchu, stejně jako, mimo jiné, zlepšování soutěžního postavení odvětví, zejména malých a středních podniků (MSP), investiční podporu, vývoj produktů včetně rozvoje původních kultur ve státech AKT, a posilování vazeb mezi cestovním ruchem a ostatními odvětvími hospodářské činnosti. ODDÍL 2 Sociální a lidský rozvoj Článek 25 Rozvoj sociálního sektoru 1. Spolupráce podporuje úsilí států AKT při rozvoji obecných a odvětvových politik a reforem, které zlepšují pokrytí, jakost a přístup k základní sociální infrastruktuře a službám, berou v úvahu místní potřeby a specifické požadavky nejzranitelnějších a nejvíce znevýhodněných, a snižují tak nerovnost přístupu k těmto službám. Zvláštní pozornost je věnována zajištění přiměřené úrovně veřejných výdajů v sociálním sektoru. V tomto kontextu se spolupráce zaměřuje na: a) zlepšování vzdělávání a odborné přípravy a budování technických kapacit a dovedností; b) zlepšování systémů zdravotnictví a výživy, odstranění hladu a podvýživy, zajištění přiměřených dodávek a bezpečnosti potravin; c) integraci problémů souvisejících s obyvatelstvem do rozvojových strategií s cílem zlepšit reprodukční zdraví, primární zdravotní péči a plánované rodičovství; a předcházení mrzačení ženských genitálií; d) podporu boje proti HIV/AIDS; e) zvyšování bezpečnosti vody v domácnostech a zlepšování přístupu k bezpečné vodě a přiměřené hygieně; f) zlepšování nabídky cenově dostupných a přiměřených obydlí pro každého prostřednictvím podpory nízkonákladových a nízkopříjmových stavebních programů a zlepšování rozvoje měst a g) podporu participačních metod sociálního dialogu, stejně jako dodržování základních lidských práv. 2. Spolupráce rovněž podporuje budování kapacit v sociálních oblasti, jako jsou programy odborné přípravy pro navrhování sociálních politik a moderních metod řízení sociálních projektů a programů; politiky vedoucí k technologickým inovacím a výzkumu; budování místních odborných zkušeností a podpora partnerství; a diskuse u kulatého stolu na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni. 3. Spolupráce povzbuzuje a podporuje rozvoj a provádění politik a systémů sociální ochrany a zabezpečení s cílem zvýšit sociální soudržnost a podpořit svépomoc a komunitní solidaritu. Podpora je mimo jiné zaměřena na rozvíjející se iniciativy založené na hospodářské solidaritě, zejména zakládáním fondů sociálního rozvoje přizpůsobených místním potřebám a aktérům. Článek 26 Problémy mládeže Spolupráce rovněž podporuje tvorbu souvislé a souhrnné politiky pro uplatňování potenciálu mládeže, aby se lépe integrovala do společnosti a dosáhla svého plného potenciálu. V tomto kontextu spolupráce podporuje politiky, opatření a operace zaměřené na: a) ochranu práv dětí a mládeže, zejména dívek; b) podporu dovedností, činorodosti, inovací a potenciálu mládeže s cílem zvýšit jejich hospodářské, sociální a kulturní příležitosti a rozšířit jejich pracovní příležitostí v produktivním sektoru; c) pomoc institucím místních komunit s cílem poskytnout dětem příležitost rozvíjet svůj fyzický, psychologický, sociální a hospodářský potenciál a d) opětovnou integraci dětí v postkonfliktních situacích do společnosti prostřednictvím programů obnovy. Článek 27 Rozvoj kultury Spolupráce v oblasti kultury se zaměřuje na: a) integraci kulturního rozměru do všech úrovní rozvojové spolupráce; b) uznání, zachování a podporu kulturních hodnot a identit pro umožnění mezikulturního dialogu; c) uznání, zachování a podporu hodnoty kulturního dědictví; podporu rozvoje kapacit v tomto odvětví a d) rozvoj kulturních odvětví a zvyšování příležitostí přístupu kulturního zboží a služeb na trh. ODDÍL 3 Regionální spolupráce a integrace Článek 28 Obecný přístup Spolupráce poskytuje účinnou pomoc k dosažení cílů a priorit, jež si státy AKT stanovily v kontextu regionální a subregionální spolupráce a integrace, včetně meziregionální spolupráce a spolupráce v rámci AKT. Do regionální spolupráce se rovněž mohou zapojit zámořské země a území (ZZÚ) a nejvzdálenější regiony. V tomto kontextu je cílem podpory spolupráce: a) podporovat postupnou integraci států AKT do světové ekonomiky; b) urychlit hospodářskou spolupráci a rozvoj uvnitř regionů států AKT i mezi nimi; c) podpořit volný pohyb osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologie mezi státy AKT; d) urychlit rozšíření ekonomik států AKT; koordinaci a harmonizaci politik regionální a subregionální spolupráce a e) podpořit a rozšířit obchod uvnitř AKT, mezi státy AKT a se třetími zeměmi. Článek 29 Regionální hospodářská integrace V oblasti regionální hospodářské integrace spolupráce podporuje: a) rozvoj a posilování kapacit: i) regionálních integračních institucí a organizací, jež založily státy AKT k podpoře regionální spolupráce a integrace, a ii) národních vlád a parlamentů v záležitostech regionální integrace; b) účast nejméně rozvinutých zemí (NRZ) ze států AKT při budování regionálních trhů a sdílení jejich výhod; c) provádění odvětvových reformních politik na regionální úrovni; d) liberalizaci obchodu a plateb; e) podporu zahraničních i domácích přeshraničních investic a jiných regionálních nebo subregionálních iniciativ hospodářské integrace a f) zohledňování vlivů čistých přechodných nákladů regionální integrace na příjmy státního rozpočtu a platební bilanci. Článek 30 Regionální spolupráce 1. V oblasti regionální spolupráce se podpora spolupráce zaměřuje na širokou škálu funkčních a tematických oblastí, které specificky řeší společné problémy a využívají úspor z rozsahu, včetně: a) infrastruktury, zejména dopravy a spojů a jejich bezpečnosti a služeb, včetně rozvoje regionálních příležitostí v oblasti informačních a komunikačních technologií (ICT); b) životního prostředí; hospodaření s vodními zdroji a energií; c) zdravotnictví, vzdělávání a odborné přípravy; d) výzkumu a technologického rozvoje; e) regionálních iniciativ pro připravenost na katastrofy a zmirňování jejich následků a f) jiných oblastí, včetně kontroly zbraní, zásahů proti drogám, organizovanému zločinu, praní peněz, úplatkářství a korupci. 2. Spolupráce rovněž podporuje systémy a iniciativy spolupráce v rámci AKT a mezi státy AKT. 3. Spolupráce napomáhá podpoře a rozvoji regionálního politického dialogu v oblastech předcházení a řešení konfliktů; lidských práv a demokratizace; výměny, síťové spolupráce a podpoře mobility mezi různými aktéry rozvoje, zejména v občanské společnosti. ODDÍL 4 Tematické a průřezové problémy Článek 31 Problémy rovnosti mužů a žen Spolupráce napomáhá posilování politik a programů, které zlepšují, zajišťují a rozšiřují rovnou účast mužů a žen ve všech oblastech politického, hospodářského, sociálního a kulturního života. Spolupráce pomáhá zlepšovat přístup žen ke všem zdrojům nezbytným k plnému uplatnění jejich základních práv. Spolupráce konkrétně vytváří příslušný rámec pro: a) integraci přístupu citlivému k rovnosti mužů a žen na všech úrovních rozvojové spolupráce včetně makroekonomických politik, strategií a operací a b) podporu přijímání specifických pozitivních opatření ve prospěch žen, jako je: i) účast na vnitrostátní a místní politice; ii) podpora ženských organizací; iii) přístup k základním sociálním službám, zejména ke vzdělání a odborné přípravě, zdravotní péči a plánovanému rodičovství; iv) přístup k výrobním prostředkům, zejména k pozemkům a úvěrům a na trh práce a v) zvláštní zohlednění žen během pomoci při mimořádných událostech a operací obnovy. Článek 32 Životní prostředí a přírodní zdroje 1. Spolupráce při ochraně životního prostředí a udržitelném využívání a řízení přírodních zdrojů je zaměřena na: a) začlenění udržitelnosti životního prostředí do všech aspektů rozvojové spolupráce a podporu programů a projektů prováděných různými aktéry; b) budování a/nebo posilování vědeckých a technických, lidských a institucionálních kapacit pro řízení životního prostředí u všech aktérů zapojených do ochrany životního prostředí; c) podporu specifických opatření a programů zaměřených na řešení kritických problémů udržitelného řízení a týkajících se rovněž současných a budoucích regionálních a mezinárodních závazků ohledně nerostných a přírodních zdrojů, jako jsou: i) tropické lesy, vodní zdroje, pobřežní, mořské a rybolovné zdroje, planě rostoucí rostliny a volně žijící živočichové, půdy, biologická rozmanitost, ii) ochrany křehkých ekosystémů (např. korálové útesy), iii) obnovitelné zdroje energie, zejména solární energie, a energetická účinnost, iv) udržitelný rozvoj venkova a měst, v) desertifikace, sucho a odlesňování, vi) rozvoj inovativních řešení problémů životního prostředí ve městech a vii) podpora udržitelného cestovního ruchu; d) zohlednění problémů spojených s přepravou a zneškodňováním nebezpečných odpadů. 2. Spolupráce rovněž vezme v úvahu: a) zranitelnost malých ostrovních států AKT, zejména vůči hrozbě změn klimatu; b) zhoršování problémů sucha a desertifikace, zvláště v nejméně rozvinutých a vnitrozemských státech a c) institucionální rozvoj a budování kapacit. Článek 33 Institucionální rozvoj a budování kapacit 1. Spolupráce věnuje systematickou pozornost institucionálním aspektům a v tomto kontextu podporuje snahy států AKT rozvíjet a posilovat struktury, instituce a postupy napomáhající: a) podporovat a udržovat demokracii, lidskou důstojnost, sociální spravedlnost a pluralismus s plným respektem pro rozmanitost v rámci společností a mezi nimi; b) podporovat a udržovat univerzální a plné respektování, dodržování a ochranu veškerých lidských práv a základních svobod; c) rozvíjet a posilovat právní stát; zlepšovat přístup ke spravedlnosti při současném zaručení odbornosti a nezávislosti soudních systémů a d) zajišťovat transparentní a odpovědnou správu věcí veřejných ve všech veřejných institucích. 2. Strany společně bojují proti úplatkářství a korupci ve všech svých společnostech. 3. Spolupráce podporuje úsilí států AKT rozvíjet své veřejné instituce jako pozitivní síly růstu a rozvoje, a dosahovat významných zlepšení účinnosti veřejných služeb při ovlivňování života občanů. V tomto kontextu spolupráce napomáhá reformě, racionalizaci a modernizaci veřejného sektoru. Podpora spolupráce se specificky zaměřuje na: a) reformu a modernizaci státní služby; b) právní a soudní reformy a modernizaci soudních systémů; c) zlepšení a posílení řízení veřejných financí; d) urychlení reforem bankovního a finančního sektoru; e) zlepšování správy veřejného majetku a reformy postupů veřejných zakázek a f) politickou, správní, hospodářskou a finanční decentralizaci. 4. Spolupráce rovněž napomáhá obnovit a/nebo zvyšovat nejdůležitější kapacity veřejného sektoru a podporovat nezbytné podpůrné instituce tržního hospodářství, zejména podporovat: a) rozvoj právních a regulatorních schopností nezbytných pro zvládnutí provozu tržního hospodářství včetně politiky hospodářské soutěže a spotřebitelské politiky; b) zlepšování kapacit pro analýzu, plánování, formulování a provádění politik, zejména v oblasti hospodářské, sociální, oblasti životního prostředí, výzkumu, vědy a techniky a inovace; c) modernizaci, posilování a reformu finančních a měnových institucí a zlepšování postupů; d) budování kapacit na místní a komunální úrovni, nezbytných pro provádění politiky decentralizace a zvýšení účasti obyvatel na rozvojovém procesu a e) rozvoj kapacit v jiných kritických oblastech, jako jsou: i) mezinárodní jednání a ii) řízení a koordinace vnější podpory. 5. Spolupráce pokrývá všechny oblasti a odvětví spolupráce s cílem podpořit vznik nestátních aktérů a rozvoj jejich kapacit; a posílit struktury vzájemné informovanosti, dialogu a konzultací mezi nimi a vnitrostátními orgány, včetně regionální úrovně. HLAVA II HOSPODÁŘSKÁ A OBCHODNÍ SPOLUPRÁCE KAPITOLA 1 Cíle a zásady Článek 34 Cíle 1. Hospodářská a obchodní spolupráce se zaměřuje na podporu hladké a postupné integrace států AKT do světové ekonomiky, s náležitým ohledem k jejich politickým volbám a prioritám rozvoje, a podněcuje tak jejich udržitelný rozvoj a přispívá k vymýcení chudoby ve státech AKT. 2. Konečným cílem hospodářské a obchodní spolupráce je umožnit státům AKT plné uplatnění v mezinárodním obchodu. V tomto kontextu se zvláštní pozornost věnuje potřebě států AKT aktivně se účastnit mnohostranných obchodních jednání. Při současné úrovni rozvoje států AKT je hospodářská a obchodní spolupráce zaměřena na to, aby státům AKT umožnila řídit výzvy globalizace, postupně se přizpůsobit novým podmínkám mezinárodního obchodu, a usnadnit si tak přechod k liberalizované globální ekonomice. 3. Za tímto účelem se hospodářská a obchodní spolupráce zaměřuje na zvyšování výrobních, dodavatelských a obchodních kapacit zemí států AKT, stejně jako jejich kapacit k přilákání investic. Dále se zaměřuje na vytváření nové obchodní dynamiky mezi stranami, posilování obchodních a investičních politik států AKT a zlepšování kapacit států AKT pro zvládnutí veškerých problémů spojených s obchodem. 4. Hospodářská a obchodní spolupráce se provádí v plné shodě s ustanoveními WTO, včetně zvláštního a diferencovaného zacházení, s ohledem na vzájemné zájmy stran a jejich příslušné úrovně rozvoje. Článek 35 Zásady 1. Hospodářská a obchodní spolupráce je založena na poctivém, pevném a strategickém partnerství. Dále je založena na souhrnném přístupu založeném na silných stránkách a výsledcích předchozích úmluv AKT-ES za použití všech dostupných prostředků k dosažení výše stanovených cílů řešením nabídkových a poptávkových omezení. V tomto kontextu bude zvláštní pozornost věnována opatřením pro rozvoj obchodu jako prostředku zvyšování konkurenceschopnosti států AKT. Rozvoj obchodu bude tudíž mít příslušnou váhu v rámci rozvojových strategií států AKT, které Společenství podporuje. 2. Hospodářská a obchodní spolupráce je budována na iniciativách regionální integrace států AKT s vědomím toho, že regionální integrace je klíčovým nástrojem integrace států AKT do světové ekonomiky. 3. Hospodářská a obchodní spolupráce bere v úvahu různé potřeby a úrovně rozvoje států a regionů AKT. V tomto kontextu strany znovu potvrzují svůj závazek zajišťovat zvláštní a diferencované zacházení pro všechny státy AKT, udržovat zvláštní zacházení pro nejméně rozvinuté země AKT, a brát náležitě v úvahu zranitelnost malých, vnitrozemských a ostrovních států. KAPITOLA 2 Nové obchodní dohody Článek 36 Pravidla 1. S ohledem na výše uvedené cíle a zásady se strany dohodly uzavřít nové obchodní dohody slučitelné s pravidly Světové obchodní organizace (WTO), odstraňující postupně překážky jejich vzájemného obchodu a zlepšující spolupráci ve všech oblastech souvisejících s obchodem. 2. Strany se dohodly, že nové obchodní dohody se zavedou postupně, a uznávají tudíž potřebu přípravného období. 3. S cílem usnadnit přechod na nové obchodní dohody se během přípravného období pro všechny státy AKT zachovají nevzájemné obchodní preference používané podle čtvrté úmluvy AKT-ES za podmínek definovaných v příloze V této dohody. 4. V tomto kontextu strany znovu potvrzují význam protokolů o komoditách, připojených k příloze V této dohody. Shodují se na potřebě přezkoumat je v kontextu nových obchodních dohod, zejména pokud jde o jejich slučitelnost s pravidly WTO, s cílem chránit výhody z nich vyplývající, přičemž se vezme v úvahu zvláštní právní statut protokolu o cukru. Článek 37 Postupy 1. Dohody o hospodářském partnerství se sjednávají během přípravného období, které skončí nejpozději 31. prosince 2007. Formální jednání o nových obchodních dohodách budou zahájena v září 2002 a nové obchodní dohody vstoupí v platnost do 1. ledna 2008, pokud se strany nedohodnou na dřívějších datech. 2. Přijmou se veškerá nezbytná opatření k tomu, aby byla jednání během přípravného období úspěšně uzavřena. Za tímto účelem se období do zahájení formálních jednání o nových obchodních dohodách aktivně využije pro počáteční přípravy k těmto jednáním. 3. Přípravné období se rovněž využívá k budování kapacit ve veřejném a soukromém sektoru států AKT, včetně opatření ke zvýšení konkurenceschopnosti, k posílení regionálních organizací, a k podpoře regionálních iniciativ obchodní integrace, tam, kde je to vhodné, s pomocí při úpravách rozpočtu a fiskální reformě, stejně jako i k modernizaci a rozvoji infrastruktury a podpoře investic. 4. Strany budou pravidelně přezkoumávat postup příprav a jednání a v roce 2006 provedou formální a souhrnný přezkum dohod plánovaných pro všechny země, aby bylo zajištěno, že není nutná další doba pro přípravy nebo jednání. 5. Jednání o dohodách o hospodářském partnerství probíhají se státy AKT, které je dle své úvahy jsou schopny vést, na úrovni, kterou považují za vhodnou, a v souladu s postupy dohodnutými skupinou AKT, přičemž se vezme v úvahu proces regionální integrace v rámci AKT. 6. V roce 2004 Společenství posoudí situaci zemí, které nepatří k nejméně rozvinutým zemím, a které se po konzultacích se Společenstvím rozhodnou, že nejsou schopny uzavřít dohody o hospodářském partnerství, a přezkoumá veškeré alternativní možnosti, s cílem poskytnout těmto zemím nový obchodní rámec přiměřený jejich stávající situaci a v souladu s pravidly WTO. 7. Jednání o dohodách o hospodářském partnerství jsou zaměřena zejména na stanovení harmonogramu postupného odstraňování překážek obchodu mezi stranami v souladu s příslušnými pravidly WTO. Na straně Společenství se liberalizace obchodu buduje na základě acquis a zaměřuje se na zlepšování současného přístupu na trh pro státy AKT, mimo jiné prostřednictvím přezkoumání pravidel původu. Jednání berou v úvahu úroveň rozvoje a sociálně-hospodářský dopad obchodních opatření na státy AKT a jejich schopnost přizpůsobit a upravit své ekonomiky pro liberalizační proces. Jednání budou tudíž co nejpružnější při stanovení doby trvání dostatečného přechodného období, konečného zahrnutí produktů, přičemž se vezmou v úvahu citlivá odvětví, a stupně asymetrie, pokud jde o harmonogram odstranění cel při zachování souladu s aktuálně platnými pravidly WTO. 8. Strany úzce spolupracují ve WTO s cílem bránit dosažené dohody, zejména s ohledem na dostupnou míru pružnosti. 9. Společenství do roku 2000 zahájí proces, který do konce mnohostranných obchodních jednání a nejpozději do roku 2005 umožní bezcelní přístup téměř pro všechny produkty ze všech nejméně rozvinutých zemí na základě stávajících obchodních ustanovení čtvrté úmluvy AKT-ES, a který zjednoduší a přezkoumá pravidla původu, včetně ustanovení o kumulaci, jež se vztahují na jejich vývozy. Článek 38 Smíšený ministerský výbor pro obchod 1. Zřizuje se smíšený ministerský výbor pro obchod AKT-ES. 2. Ministerský výbor pro obchod věnuje zvláštní pozornost současným mnohostranným obchodním jednáním a přezkoumá dopad iniciativ širší liberalizace na obchod AKT-ES a rozvoj ekonomik AKT. Vydá veškerá nezbytná doporučení s cílem zachovat výhody obchodních dohod AKT-ES. 3. Ministerský výbor pro obchod se schází nejméně jednou ročně. Jeho jednací řád stanoví Rada ministrů. Skládá se ze zástupců států AKT a Společenství. KAPITOLA 3 Spolupráce na mezinárodních fórech Článek 39 Obecná ustanovení 1. Strany zdůrazňují význam své aktivní účasti ve WTO, stejně jako v jiných relevantních mezinárodních organizacích, tím, že se stávají členy těchto organizací a úzce sledují jejich agendu a činnost. 2. Strany souhlasí, že budou úzce spolupracovat při určování a prosazování svých společných zájmů v mezinárodní hospodářské a obchodní spolupráci, zejména ve WTO, včetně účasti na stanovení a provádění agendy budoucích mnohostranných obchodních jednání. V tomto kontextu je zvláštní pozornost věnována zlepšení přístupu na trhy Společenství a ostatní trhy pro produkty a služby pocházející ze států AKT. 3. Strany se rovněž shodují na významu pružnosti pravidel WTO za účelem zohlednění úrovně rozvoje států AKT, stejně jako obtíží, se kterými se tyto státy setkávají při plnění svých povinností. Strany se dále dohodly na potřebě technické pomoci, která má státům AKT umožnit provádění jejich závazků. 4. Společenství souhlasí, že bude v souladu s ustanoveními uvedenými v této dohodě státům AKT nápomocno v jejich úsilí stát se aktivními členy těchto organizací rozvíjením jejich nezbytné kapacity pro vyjednávání, efektivní účast, sledování a provádění těchto dohod. Článek 40 Komodity 1. Strany uznávají potřebu zajistit lepší fungování mezinárodních komoditních trhů a zvýšit transparentnost trhů. 2. Potvrzují svou ochotu zintenzívnit vzájemné konzultace na mezinárodních fórech a v organizacích zabývajících se komoditami. 3. Za tímto účelem se na žádost kterékoli ze stran uskuteční výměna stanovisek: - ohledně fungování stávajících mezinárodních dohod nebo specializovaných mezivládních pracovních skupin s cílem zlepšit je a zvýšit jejich efektivitu v souladu s tržními trendy, - v případě, že je navrhováno uzavření nebo obnovení mezinárodní dohody nebo zřízení mezivládní pracovní skupiny. Cílem těchto výměn stanovisek je vzít v úvahu příslušné zájmy každé ze stran. V případě nutnosti se mohou konat v rámci ministerského výboru pro obchod. KAPITOLA 4 Obchod službami Článek 41 Obecná ustanovení 1. Strany zdůrazňují vzrůstající význam služeb v mezinárodním obchodu a jejich velký přínos hospodářskému a sociálnímu rozvoji. 2. Strany znovu potvrzují své příslušné závazky podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) a zdůrazňují potřebu zvláštního a diferencovaného zacházení s poskytovateli služeb z AKT. 3. V rámci jednání o postupné liberalizaci obchodu a služeb podle článku XIX GATS se Společenství zavazuje příznivě posoudit priority států AKT pro zlepšení v seznamu ES s cílem vyhovět jejich specifickým zájmům. 4. Strany se v rámci dohod o hospodářském partnerství, poté, co získají určité zkušenosti v používání doložky nejvyšších výhod (DNV) podle GATS, dále dohodly na cíli rozšíření svého partnerství tak, aby zahrnovalo liberalizaci služeb v souladu s ustanoveními GATS a zejména s ustanoveními týkajícími se účasti rozvojových zemí na liberalizačních dohodách. 5. Společenství podporuje úsilí států AKT posílit své kapacity pro poskytování služeb. Zvláštní pozornost je věnována službám souvisejícím s pracovními silami, podnikáním, distribucí, financováním, cestovním ruchem, kulturou a výstavbou a souvisejícími inženýrskými službami s cílem zvýšit jejich konkurenceschopnost a tím zvýšit jejich hodnotu a objem jejich obchodu zbožím a službami. Článek 42 Námořní doprava 1. Strany uznávají význam účelných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v bezpečném a čistém mořském prostředí jako hlavního způsobu dopravy usnadňujícího mezinárodní obchod a představujícího tak jednu ze sil stojících za hospodářským rozvojem a rozvojem obchodu. 2. Zavazují se podporovat liberalizaci námořní dopravy a za tímto účelem účinně používat zásadu neomezeného přístupu k trhu mezinárodní námořní dopravy na nediskriminačním a obchodním základě. 3. Každá ze stran mimo jiné poskytne lodím provozovaným státními příslušníky nebo společnostmi druhé strany a lodím registrovaným na území druhé strany ohledně přístupu do přístavů, užívání infrastruktury a pomocných námořních služeb těchto přístavů, stejně jako souvisejících poplatků, celních zařízení a přidělení přístavišť a zařízení pro nakládku a vykládku zacházení ne méně výhodné, než jaké poskytuje svým vlastním lodím. 4. Společenství podporuje úsilí států AKT rozvíjet a podporovat účelné a nákladově efektivní služby námořní dopravy ve státech AKT s cílem zvýšit účast provozovatelů z AKT na službách mezinárodní námořní dopravy. Článek 43 Informační a komunikační technologie a informační společnost 1. Strany uznávají významnou úlohu informačních a komunikačních technologií, stejně jako aktivní účasti na informační společnosti, jako předpoklad úspěšné integrace států AKT do světové ekonomiky. 2. Proto znovu potvrzují své příslušné závazky v rámci stávajících mnohostranných dohod, zejména přílohy o jednáních o základních telekomunikacích připojené ke GATS, a vyzývají ty státy AKT, které dosud nejsou členy těchto dohod, aby k nim přistoupily. 3. Dále souhlasí s tím, že se budou plně a aktivně účastnit veškerých budoucích mezinárodních jednání, která mohou být vedena v této oblasti. 4. Strany proto přijmou opatření, která obyvatelům států AKT umožní snadný přístup k informačním a komunikačním technologiím, mimo jiné prostřednictvím těchto opatření: - rozvoj a podpora užívání dostupných obnovitelných zdrojů energie, - rozvoj a využívání širších nízkonákladových bezdrátových sítí. 5. Strany se rovněž dohodly na urychlení vzájemné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií a informační společnosti. Tato spolupráce je zejména zaměřena na větší doplňkovost a harmonizaci komunikačních systémů na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobení novým technologiím. KAPITOLA 5 Oblasti související s obchodem Článek 44 Obecná ustanovení 1. Strany uznávají rostoucí význam nových oblastí souvisejících s obchodem při usnadňování postupné integrace států AKT do světové ekonomiky. Proto se dohodly posílit svou spolupráci v těchto oblastech pomocí plné a koordinované účasti na relevantních mezinárodních fórech a dohodách. 2. V souladu s ustanoveními této dohody a rozvojovými strategiemi, které strany sjednaly, podporuje Společenství úsilí států AKT posílit své kapacity pro zvládnutí všech oblastí souvisejících s obchodem, včetně, tam kde je to nezbytné, zlepšení a podpory institucionálního rámce. Článek 45 Politika hospodářské soutěže 1. Strany se dohodly, že zavedení a provádění účinných a zdravých politik a pravidel hospodářské soutěže má zásadní význam pro zlepšení a zabezpečení prostředí příznivého pro investice, udržitelný proces industrializace a transparentnost přístupu k trhům. 2. Aby odstranily narušení zdravé hospodářské soutěže a s náležitým ohledem k různým úrovním rozvoje a hospodářských potřeb každého ze států AKT, zavazují se provádět vnitrostátní nebo regionální pravidla a politiky včetně kontroly a za určitých okolností zákazu dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem nebo důsledkem je předcházení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže. Strany se dále shodly zakázat zneužívání dominantního postavení na společném trhu Společenství nebo na území států AKT jedním nebo více podniky. 3. Strany se rovněž dohodly posílit spolupráci v této oblasti s cílem formulovat a podpořit účinné politiky hospodářské soutěže s příslušnými vnitrostátními agenturami pro hospodářskou soutěž, jež postupně zajistí účinné používání pravidel hospodářské soutěže ze strany soukromých i státních podniků. Spolupráce v této oblasti zejména zahrnuje pomoc při vypracování vhodného právního rámce a jeho správního vynucování se zvláštním ohledem na zvláštní postavení nejméně rozvinutých zemí. Článek 46 Ochrana práv duševního vlastnictví 1. Aniž je dotčeno postavení stran v mnohostranných jednáních, uznávají strany potřebu zajistit přiměřenou a účinnou úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví a ostatních práv zahrnutých v TRIPS, včetně ochrany zeměpisných označení, v souladu s mezinárodními normami a s cílem snížit narušení a překážky dvoustranného obchodu. 2. V tomto kontextu zdůrazňují význam dodržování Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), Dohody o WTO a Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD). 3. Rovněž se dohodly na potřebě přistoupit ke všem relevantním mezinárodním úmluvám o duševním, průmyslovém a obchodním vlastnictví uvedeným v části I dohody TRIPS v souladu s jejich úrovní rozvoje. 4. Společenství, jeho členské státy a státy AKT mohou považovat uzavření dohod zaměřených na ochranu ochranných známek a zeměpisných označení produktů za zvláštní zájem každé ze stran. 5. Pro účely této dohody zahrnuje duševní vlastnictví zejména autorská práva včetně autorských práv k počítačovým programům a práva příbuzná, včetně uměleckých návrhů, a průmyslové vlastnictví zahrnující užitné vzory, patenty včetně patentů na biotechnologické vynálezy a odrůdy rostlin nebo jiné účinné systémy sui generis, průmyslové vzory, zeměpisná označení včetně označení původu, ochranné známky zboží a služeb, topografie integrovaných obvodů, stejně jako právní ochranu databází a ochranu proti nekalé hospodářské soutěži podle čl. 10a Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu nezveřejněných důvěrných informací o know-how. 6. Strany se dále dohodly posílit svou spolupráci v této oblasti. Na vyžádání a za vzájemně dohodnutých podmínek se mimo jiné rozšíří na tyto oblasti: příprava právních předpisů na ochranu a vynucování práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv držiteli práv a porušování těchto práv soutěžiteli, zřízení a posílení státních a regionálních úřadů a jiných agentur včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vynucování a ochrany, včetně odborné přípravy personálu. Článek 47 Normalizace a certifikace 1. Strany se dohodly, že budou těsněji spolupracovat na poli normalizace, certifikace a zabezpečování jakosti s cílem odstranit zbytečné technické překážky, snížit vzájemné rozdíly v těchto oblastech a usnadnit tak obchodování. V tomto kontextu znovu potvrzují svůj závazek v rámci Dohody o technických překážkách obchodu, připojené k Dohodě o WTO (dohoda TBT). 2. Spolupráce na normalizaci a certifikaci je zaměřena na podporu slučitelných systémů mezi stranami a zejména zahrnuje: - opatření v souladu s dohodou TBT na podporu většího využívání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, včetně specifických odvětvových opatření, v souladu s úrovní hospodářského rozvoje států AKT, - spolupráci v oblasti řízení a zabezpečování jakosti ve vybraných odvětvích důležitých pro státy AKT, - podporu iniciativ pro budování kapacit ve státech AKT v oblasti posuzování shody, metrologie a normalizace, - rozvoj funkčních vazeb mezi institucemi pro normalizaci, posuzování shody a certifikaci v AKT a Evropě. 3. Strany se zavazují náležitě zvážit vyjednání dohod o vzájemném uznávání v odvětvích společného hospodářského zájmu. Článek 48 Hygienická a rostlinolékařská opatření 1. Strany uznávají právo každé ze stran přijímat nebo vynucovat hygienická a rostlinolékařská opatření nezbytná k ochraně života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, za předpokladu, že tato opatření obecně nepředstavují prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu. Za tímto účelem strany znovu potvrzují své závazky v rámci Dohody o používání hygienických a rostlinolékařských opatření, připojené k Dohodě o WTO (dohoda SPS), s ohledem na svou příslušnou úroveň rozvoje. 2. Dále se strany zavazují posílit koordinaci, konzultace a informovanost ohledně oznamování a používání navrhovaných hygienických a rostlinolékařských opatření v souladu s dohodou SPS, kdykoli by tato opatření mohla ovlivnit zájmy jedné ze stran. Dohodly se rovněž na předběžných rozhovorech a koordinaci v rámci Codex Alimentarius, Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat a Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin s cílem prosazovat své společné zájmy. 3. Strany se dohodly posílit svou spolupráci s cílem posílit kapacity veřejného a soukromého sektoru států AKT v této oblasti. Článek 49 Obchod a životní prostředí 1. Strany znovu potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu tak, aby zajistily udržitelné a zdravé řízení životního prostředí v souladu s mezinárodními úmluvami a závazky v této oblasti a s náležitým ohledem k jejich příslušné úrovni rozvoje. Strany se dohodly, že by se při navrhování a provádění environmentálních opatření měly vzít v úvahu zvláštní potřeby a požadavky států AKT. 2. Majíce na mysli zásady z Ria a s cílem posílit vzájemnou podporu obchodu a životního prostředí, se strany dohodly na zlepšení své spolupráce v této oblasti. Spolupráce se zejména zaměřuje na zřízení soudržných vnitrostátních, regionálních a mezinárodních politik, posílení kontrol jakosti zboží a služeb ve vztahu k životnímu prostředí, a zlepšování výrobních metod šetrných k životnímu prostředí v příslušných odvětvích. Článek 50 Obchod a pracovní normy 1. Strany znovu potvrzují svůj závazek dodržovat mezinárodně uznávané základní pracovní normy definované v příslušných úmluvách Mezinárodní organizace práce (MOP), zejména svobodu sdružování a právo na kolektivní vyjednávání, zrušení nucené práce, odstranění nejhorších forem dětské práce a nediskriminaci s ohledem na zaměstnávání. 2. Strany se dohodly v této oblasti zlepšit spolupráci, zejména v těchto oblastech: - výměna informací o příslušných právních a pracovních předpisech, - formulování vnitrostátních pracovněprávních předpisů a posílení stávajících právních předpisů, - programy vzdělávání a zvyšování informovanosti, - vynucování vnitrostátních právních a pracovních předpisů. 3. Strany se dohodly, že pracovní normy by neměly být užívány k účelům ochrany obchodu. Článek 51 Spotřebitelská politika a ochrana zdraví spotřebitelů 1. Strany se dohodly urychlit vzájemnou spolupráci v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitelů, přičemž se bere náležitý ohled na domácí právní předpisy k zamezení překážkám obchodu. 2. Spolupráce se zejména zaměří na zlepšování institucionálních a technických kapacit v této oblasti, zavádění systémů rychlé výstrahy pro vzájemnou informovanost o nebezpečných produktech, výměnu informací a zkušeností ohledně zřizování a provádění následného dozoru nad produkty a bezpečností produktů, zlepšování informovanosti spotřebitelů o cenách a vlastnostech nabízených produktů a služeb, podporu rozvoje nezávislých sdružení spotřebitelů a kontaktů mezi zástupci zájmů spotřebitelů, zvyšování slučitelnosti spotřebitelských politik a systémů, oznamování vynucování právních předpisů a podporu spolupráce při vyšetřování škodlivých nebo nekalých obchodních postupů a provádění zákazů vývozu v obchodu mezi stranami ohledně zboží a služeb, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich výroby zakázáno. Článek 52 Doložka o vyjmutí daní 1. Aniž jsou dotčena ustanovení článku 31 přílohy IV, zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s ustanoveními této dohody nebo jakýkoli jiný režim přijatý podle této dohody se nepoužije na daňové výhody, které strany poskytují nebo by mohly v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo domácích daňových předpisů. 2. Žádné ustanovení této dohody ani kteréhokoli režimu přijatého podle této dohody nelze vykládat jako ustanovení bránící přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo vnitrostátních daňových předpisů. 3. Žádné ustanovení této dohody ani kteréhokoli režimu přijatého podle této dohody nelze vykládat jako ustanovení bránící stranám rozlišovat při používání příslušných ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál. KAPITOLA 6 Spolupráce v ostatních oblastech Článek 53 Dohody o rybolovu 1. Strany prohlašují svou ochotu vyjednat dohody o rybolovu s cílem zaručit udržitelné a vzájemně uspokojivé podmínky pro rybolovné činnosti ve státech AKT. 2. Při uzavírání nebo provádění takových dohod státy AKT neprovádějí diskriminaci proti Společenství nebo mezi členskými státy, aniž jsou dotčeny zvláštní režimy mezi rozvojovými státy v rámci stejné zeměpisné oblasti včetně vzájemných dohod o rybolovu, a rovněž Společenství neprovádí diskriminaci proti státům AKT. Článek 54 Bezpečnost potravin 1. S ohledem na dostupné zemědělské produkty se Společenství zavazuje zajistit, aby bylo možné pro všechny státy AKT předem stanovit vývozní náhrady pro rozsah produktů určený podle potravinových požadavků, které tyto státy oznámí. 2. Stanovení náhrad předem kryje jeden rok a použije se každý rok po celou dobu platnosti této dohody, přičemž se rozumí, že úroveň náhrady se určí v souladu s metodami, které obvykle používá Komise. 3. Je možné uzavírat specifické dohody s těmi státy AKT, které o to požádají v kontextu svých politik bezpečnosti potravin. 4. Specifické dohody uvedené v odstavci 3 neohrozí produkci a obchodní toky v regionech AKT. ČÁST 4 ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ KAPITOLA 1 Cíle, zásady, pokyny a způsobilost Článek 55 Cíle Cílem rozvojové finanční spolupráce je prostřednictvím poskytování přiměřených finančních prostředků a vhodné technické pomoci a na základě společného zájmu a v duchu vzájemné závislosti podporovat úsilí států AKT o dosažení cílů stanovených v této dohodě. Článek 56 Zásady 1. Rozvojová finanční spolupráce se provádí na základě rozvojových cílů, strategií a priorit stanovených státy AKT, a v souladu s nimi, na vnitrostátní i regionální úrovni. Vezmou se v úvahu jejich příslušné zeměpisné, sociální a kulturní vlastnosti, stejně jako jejich specifický potenciál. Spolupráce bude navíc: a) podporovat místní vlastnictví na všech úrovních rozvojového procesu; b) odrážet partnerství založené na vzájemných právech a povinnostech; c) zdůrazňovat význam předvídatelnosti a bezpečnosti toků prostředků, poskytovaných za vysoce liberálních podmínek a plynule; d) pružná a přiměřená situaci v každém státě AKT, stejně jako přizpůsobená specifické povaze dotyčného projektu nebo programu a e) zajišťovat účelnost, koordinaci a důslednost. 2. Spolupráce zajišťuje zvláštní zacházení pro nejméně rozvinuté země AKT a bere náležitě v úvahu zranitelnost vnitrozemských a ostrovních států AKT. Kromě toho jsou řešeny i specifické potřeby postkonfliktních zemí. Článek 57 Pokyny 1. Operace financované v rámci této dohody provádí státy AKT a Společenství v úzké spolupráci, přičemž se uznává rovnost partnerů. 2. Státy AKT odpovídají za: a) definování cílů a priorit, na nichž jsou založeny orientační programy; b) volbu projektů a programů; c) přípravu a předkládání dokumentace projektů a programů; d) přípravu, vyjednání a uzavření zakázek; e) provádění a řízení projektů a programů a f) udržování projektů a programů. 3. Aniž jsou dotčena výše uvedená ustanovení, způsobilí nestátní aktéři mohou rovněž odpovídat za navrhování a provádění programů a projektů v oblastech, které se jich týkají. 4. Státy AKT a Společenství společně odpovídají za: a) vypracování pokynů pro rozvojovou finanční spolupráci v rámci společných orgánů; b) přijetí orientačních programů; c) hodnocení projektů a programů; d) zajištění rovných podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách; e) sledování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a f) zajištění řádného, rychlého a účinného provádění projektů a programů. 5. Společenství odpovídá za rozhodnutí ohledně financování projektů a programů. 6. Nestanoví-li tato dohoda jinak, všechna rozhodnutí, která vyžadují souhlas jedné ze stran, se schvalují nebo považují za schválená do 60 dnů od oznámení druhou stranou. Článek 58 Způsobilost pro financování 1. Tyto subjekty jsou způsobilé pro finanční podporu poskytovanou podle dohody: a) státy AKT; b) regionální nebo mezistátní subjekty, k nimž patří jeden nebo více států AKT, a jež mají zmocnění těchto států a c) společné subjekty založené státy AKT a Společenstvím pro plnění určitých specifických cílů. 2. S výhradou souhlasu dotyčného státu nebo států AKT jsou pro finanční podporu způsobilé rovněž: a) vnitrostátní a/nebo regionální veřejné či poloveřejné agentury, útvary nebo místní orgány států AKT a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky; b) společnosti, podniky a ostatní soukromé organizace a soukromé hospodářské subjekty států AKT; c) podniky členského státu Společenství, s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět produktivní projekty na území státu AKT; d) finanční zprostředkovatelé AKT nebo Společenství, kteří poskytují, podporují a financují soukromé investice ve státech AKT a e) aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze států AKT a ze Společenství. KAPITOLA 2 Rozsah a povaha financování Článek 59 V rámci priorit stanovených dotyčným státem nebo státy AKT na vnitrostátní i regionální úrovni je možné poskytnout podporu projektům, programům a jiným formám činností přispívajících k cílům stanoveným v této dohodě. Článek 60 Rozsah financování Rozsah financování může mimo jiné zahrnovat, v závislosti na potřebách a druzích činností považovaných za nejvhodnější, podporu: a) opatření, která přispívají ke zmírnění břemene zadluženosti a problémů platební bilance států AKT; b) makroekonomických a strukturálních reforem a politik; c) zmírnění nepříznivých vlivů nestability příjmů z vývozu; d) odvětvových politik a reforem; e) institucionálního rozvoje a budování kapacit; f) programů technické spolupráce a g) humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech včetně pomoci uprchlíkům a vysídleným osobám, krátkodobých opatření pro obnovu a připravenost na katastrofy. Článek 61 Povaha financování 1. Povaha financování mimo jiné zahrnuje: a) projekty a programy; b) úvěrové linky, záruční programy a kapitálovou účast; c) rozpočtovou podporu, buď přímou pro státy AKT, jejichž měny jsou směnitelné a volně převoditelné, nebo nepřímou z doplňkových fondů vytvořených pomocí různých nástrojů Společenství; d) lidské a materiální zdroje nezbytné pro efektivní správu a dohled nad projekty a programy; e) odvětvové a obecné programy podpory dovozu, které mohou nabývat podoby: i) odvětvových dovozních programů prostřednictvím přímých zakázek včetně financování vstupů do výrobního systému a dodávek ke zlepšení sociálních služeb, ii) odvětvových dovozních programů ve formě deviz uvolňovaných ve splátkách na financování odvětvových dovozů a iii) obecných dovozních programů ve formě deviz uvolňovaných ve splátkách na financování obecných dovozů zahrnujících široké spektrum produktů. 2. Přímá rozpočtová pomoc na podporu makroekonomických nebo odvětvových reforem se poskytuje tam, kde: a) řízení veřejných výdajů je dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní; b) existují dobře definované makroekonomické nebo odvětvové politiky vytvořené samotnou zemí a schválené jejími hlavními dárci a c) veřejné zakázky jsou otevřené a transparentní. 3. Podobná přímá rozpočtová pomoc se poskytuje postupně odvětvovým politikám jako náhrada za jednotlivé projekty. 4. Výše definované nástroje dovozních programů nebo rozpočtové podpory lze rovněž použít k podpoře způsobilých států AKT, provádějících reformy zaměřené na vnitroregionální hospodářskou liberalizaci, které vytvářejí čisté transformační náklady. 5. V rámci dohody bude pro financování projektů, programů a jiných forem činností přispívajících k dosažení cílů této dohody využíván Evropský rozvojový fond (dále jen "fond") včetně doplňkových fondů, nevyčerpaný zůstatek z předchozích fondů, vlastní prostředky Evropské investiční banky (dále jen "banka"), a tam, kde to bude vhodné, prostředky čerpané z rozpočtu Evropského společenství. 6. Prostředky poskytované dle této dohody mohou být použity pro krytí celkových nákladů místních i zahraničních výdajů na projekty a programy, včetně financování opakovaných nákladů. HLAVA II FINANČNÍ SPOLUPRÁCE KAPITOLA 1 Finanční prostředky Článek 62 Celková částka 1. Pro účely uvedené v této dohodě jsou celková částka finanční pomoci Společenství a podrobné podmínky financování uvedeny v přílohách k této dohodě. 2. Pokud jeden ze států AKT tuto dohodu neratifikuje nebo ji vypoví, strany upraví částky poskytovaných prostředků uvedené v příloze I finančního protokolu. Úprava finančních prostředků se rovněž použije na: a) přistoupení nových států AKT, které se neúčastnily vyjednávání této dohody, k této dohodě a b) rozšíření Společenství. Článek 63 Způsoby financování Způsoby financování každého projektu nebo programu určují společně dotyčný stát nebo státy AKT a Společenství s ohledem na: a) úroveň rozvoje, zeměpisnou situaci a hospodářské a finanční okolnosti těchto států; b) povahu projektu nebo programu, jeho hospodářskou a finanční návratnost, stejně jako jeho sociální a kulturní dopad a c) v případě půjček faktory zaručující jejich dluhovou službu. Článek 64 Půjčování vypůjčených peněz 1. Finanční pomoc může být zpřístupněna dotyčným státům AKT nebo jejich prostřednictvím nebo, s výhradou podmínek této dohody, prostřednictvím způsobilých finančních institucí nebo přímo jakémukoli jinému způsobilému příjemci. Tam, kde se finanční pomoc poskytuje konečnému příjemci prostřednictvím zprostředkovatele nebo přímo konečnému příjemci v soukromém sektoru: a) jsou podmínky, ze kterých může být pomoc zpřístupněna prostřednictvím zprostředkovatele konečnému příjemci nebo přímo konečnému příjemci v soukromém sektoru, stanoveny v dohodě o financování nebo v úvěrové smlouvě a b) jakýkoli finanční přínos vzniklý zprostředkovateli z transakce půjčování vypůjčených peněz nebo vyplývající z přímých půjček konečnému příjemci v soukromém sektoru se použije na rozvojové účely za podmínek uvedených v dohodě o financování nebo úvěrové smlouvě, po započtení správních nákladů, devizového a finančního rizika a nákladů na technickou pomoc poskytnutou konečnému příjemci. 2. Tam, kde financování probíhá prostřednictvím subjektu půjčujícího vypůjčené peníze, usazeného a/nebo podnikajícího ve státech AKT, zodpovídá tento subjekt za výběr a hodnocení jednotlivých projektů a za správu prostředků, jež má k dispozici, za podmínek stanovených v této dohodě a na základě vzájemné dohody mezi stranami. Článek 65 Spolufinancování 1. Na žádost států AKT mohou být finanční prostředky stanovené v této dohodě použity na spolufinancování prováděné zejména rozvojovými agenturami a institucemi, členskými státy Společenství, státy AKT, třetími zeměmi nebo mezinárodními či soukromými finančními institucemi, podniky nebo vývozními úvěrovými agenturami. 2. Zvláštní pozornost je věnována možnosti spolufinancování v případech, kdy účast Společenství povzbudí účast jiných zdrojů financování a kdy toto financování může pro dotyčný stát AKT vytvořit výhodný finanční balíček. 3. Spolufinancování může probíhat v podobě společného nebo paralelního financování. V každém případě se dává přednost řešení, které je vhodnější z hlediska efektivnosti nákladů. Navíc jsou přijímána opatření pro koordinaci a harmonizaci činnosti Společenství a ostatních spolufinancujících subjektů, s cílem minimalizovat počet postupů, které státy AKT provádějí, a tyto postupy zpružnit. 4. Proces konzultace a koordinace s ostatními dárci a spolufinancujícími subjekty by měl být posílen a rozvinut tam, kde je to možné, prostřednictvím uzavírání rámcových dohod o spolufinancování, a politiky a postupy spolufinancování by měly být kontrolovány pro zajištění efektivnosti a nejlepších možných podmínek. KAPITOLA 2 Zadluženost a podpora strukturálního přizpůsobení Článek 66 Podpora úlev v zadluženosti 1. S cílem zmírnit břemeno zadluženosti států AKT a problémy jejich platební bilance se strany dohodly využít prostředky stanovené v této dohodě k přispění na iniciativy úlev v zadluženosti, schválené na mezinárodní úrovni ve prospěch států AKT. Navíc se případ od případu užití prostředků, které nebyly přiděleny v rámci předchozích orientačních programů, urychlí prostřednictvím nástrojů pro rychlé výplaty, stanovených v této dohodě. Společenství se dále zavazuje přezkoumat, jak by bylo možné v dlouhodobém výhledu pro podporu mezinárodně schválených iniciativ úlev v zadluženosti mobilizovat jiné zdroje než ERF. 2. Na žádost jednoho ze států AKT může Společenství poskytnout: a) pomoc při studiu a hledání praktických řešení zadluženosti včetně domácího zadlužení, obtíží dluhové služby a problémů platební bilance; b) odbornou přípravu ohledně řízení zadluženosti a mezinárodních finančních jednání, stejně jako podporu workshopů odborné přípravy, kurzů a seminářů v těchto oborech a c) pomoc při rozvoji pružných technik a nástrojů řízení zadluženosti. 3. S cílem přispět na dluhovou službu vyplývající z půjček poskytnutých z vlastních prostředků banky, zvláštních půjček a rizikového kapitálu mohou státy AKT v souladu s dohodami, které případ od případu uzavřou s Komisí, použít pro tuto službu dostupnou cizí měnu uvedenou v této dohodě v okamžiku splatnosti splátek dluhu a do výše částky vyžadované pro platby v národní měně. 4. Vzhledem k vážnosti problému mezinárodní zadluženosti a jeho dopadu na hospodářský růst strany prohlašují svou připravenost pokračovat v kontextu mezinárodních rozhovorů ve výměně stanovisek ohledně obecného problému zadluženosti, a aniž jsou dotčeny specifické rozhovory konané na relevantních fórech. Článek 67 Podpora strukturálního přizpůsobení 1. Dohoda stanoví podporu pro makroekonomické a odvětvové reformy prováděné státy AKT. V tomto rámci strany zajistí, aby přizpůsobení bylo hospodářsky životaschopné a sociálně a politicky únosné. Podpora se poskytuje v kontextu společného posouzení mezi Společenstvím a dotyčným státem AKT ohledně prováděných nebo zamýšlených reformních opatření buď na makroekonomické nebo odvětvové úrovni, a umožňuje celkové hodnocení reformního úsilí. Významnou vlastností podpůrných programů je rychlá výplata. 2. Státy AKT a Společenství uznávají nutnost povzbudit reformní programy na regionální úrovni a zajistit tak, aby byl při přípravě a provádění vnitrostátních programů brán náležitý ohled na regionální aktivity, které ovlivňují vnitrostátní rozvoj. Za tímto účelem podpora strukturálního přizpůsobení rovněž usiluje o: a) začlenění opatření povzbuzujících regionální integraci již od počátku určení stavu a o zohlednění důsledků přeshraničního přizpůsobení; b) podporu harmonizace a koordinace makroekonomických a odvětvových politik včetně daňové a celní oblasti, s cílem dosáhnout dvojího cíle regionální integrace a strukturální reformy na vnitrostátní úrovni a c) zohlednění vlivů čistých transformačních nákladů regionální integrace na příjmy státního rozpočtu a platební bilanci buď prostřednictvím obecných dovozních programů nebo rozpočtové podpory. 3. Státy AKT provádějící nebo zamýšlející reformy na makroekonomické nebo odvětvové úrovni jsou způsobilé pro pomoc při strukturálním přizpůsobení s ohledem na regionální kontext, jejich efektivitu a pravděpodobný dopad na hospodářský, sociální a politický rozměr rozvoje a na aktuální hospodářské a sociální obtíže. 4. Státy AKT provádějící reformní programy uznávané a podporované přinejmenším hlavními mnohostrannými dárci, nebo které se s těmito dárci dohodly, ale nemusejí jimi nutně být podporovány, se považují za státy, které automaticky splnily požadavky na pomoc při přizpůsobení. 5. Podpora strukturálního přizpůsobení je mobilizována pružně ve formě odvětvových a obecných dovozních programů nebo rozpočtové podpory. 6. Rozhodování o přípravě, hodnocení a financování programů strukturálního přizpůsobení provádí podle ustanovení o prováděcích postupech této dohody s náležitým ohledem na vlastnost rychlé výplaty programů strukturálního přizpůsobení. Případ od případu může být přípustné financování omezené části dovozů pocházejících z AKT-ES se zpětnou platností. 7. Provádění každého podpůrného programu zajistí, aby způsobilost hospodářských subjektů AKT pro přístup k prostředkům z programu byla co nejširší a nejtransparentnější a aby postupy při veřejných zakázkách byly v souladu se správní a obchodní praxí dotyčného státu, přičemž bude zajištěn nejlepší poměr ceny a jakosti pro dovážené zboží a nezbytný soulad s pokrokem dosaženým na mezinárodní úrovni při harmonizaci postupů na podporu strukturálního přizpůsobení. KAPITOLA 3 Podpora v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu Článek 68 1. Strany uznávají, že nestabilita příjmů z vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví, může nepříznivě ovlivnit rozvoj států AKT a ohrozit dosažení jejich rozvojových požadavků. Proto se v rámci finanční obálky pro podporu dlouhodobého rozvoje zakládá systém dodatečné podpory s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu, včetně vlivů v zemědělském a těžebním odvětví. 2. Účelem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik vystavených riziku v důsledku poklesu příjmů, a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu zejména u zemědělských produktů a produktů těžebního průmyslu. 3. V roce použití se při přidělování prostředků vezme v úvahu extrémní závislost ekonomik států AKT na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V tomto kontextu se nejméně vyvinutým, vnitrozemským a ostrovním státům AKT dostává výhodnějšího zacházení. 4. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se specifickými ustanoveními podpůrného mechanismu, jak je uvedeno v příloze II o podmínkách financování. 5. Společenství rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro státy AKT, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu. KAPITOLA 4 Podpora odvětvových politik Článek 69 1. Prostřednictvím různých nástrojů a ustanovení uvedených v dohodě spolupráce podporuje: a) sociální a hospodářské odvětvové politiky a reformy; b) opatření pro zvýšení aktivity výrobního sektoru a konkurenceschopnosti vývozu; c) opatření pro rozšíření služeb sociálního sektoru a d) tematické a průřezové problémy. 2. Tato podpora se poskytuje vhodným způsobem prostřednictvím: a) odvětvových programů; b) rozpočtové podpory; c) investic; d) obnovy; e) odborné přípravy; f) technické pomoci a g) institucionální podpory. KAPITOLA 5 Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráce Článek 70 S cílem reagovat na potřeby místních společenství ohledně rozvoje a povzbudit veškeré agentury decentralizované spolupráce, které mohou přispět k autonomnímu rozvoji států AKT, aby předkládaly a prováděly iniciativy, podporuje spolupráce v rámci stanoveném pravidly a vnitrostátními právními předpisy dotyčných států AKT a ustanoveními orientačního programu takové rozvojové operace. V tomto kontextu spolupráce podporuje: a) mikroprojekty na místní úrovni, které mají hospodářský a sociální dopad na život obyvatel, splňují prokázané a sledované prioritní potřeby, a provádějí se z iniciativy a za aktivní účasti místního společenství, jež z nich má prospěch a b) decentralizovanou spolupráci, zejména tam, kde tyto operace kombinují úsilí a prostředky decentralizovaných agentur ze států AKT a jejich protějšků ze Společenství. Tato forma spolupráce umožňuje mobilizaci kapacit, inovativních provozních metod a prostředků decentralizovaných agentur pro rozvoj státu AKT. Článek 71 1. Mikroprojekty a operace decentralizované spolupráce mohou být podporovány z finančních prostředků dohody. Projekty nebo programy v rámci této formy spolupráce mohou nebo nemusí být spojeny s programy v odvětvích koncentrace orientačních programů, ale mohou být způsobem dosažení specifických cílů orientačního programu nebo výsledků iniciativ místních společenství nebo decentralizovaných agentur. 2. Příspěvky pro financování mikroprojektů a decentralizované spolupráce vyplácí fond, a v tomto případě příspěvek obvykle nepřesáhne tři čtvrtiny celkových nákladů každého projektu a nesmí přesáhnout limit stanovený v orientačním programu. Zbývající část poskytují: a) dotyčné místní společenství v případě mikroprojektů (buď v naturáliích nebo ve formě služeb nebo hotovosti a přizpůsobené jeho kapacitě pro přispívání); b) agentury decentralizované spolupráce za předpokladu, že finanční, technické, materiální a ostatní prostředky dodané těmito agenturami obvykle nejsou nižší než 25 % odhadovaných nákladů na projekt/program a c) výjimečně dotyčný stát AKT buď ve formě finančního příspěvku nebo prostřednictvím využití veřejného zařízení nebo dodávky služeb. 3. Postupy platné pro projekty a programy financované v rámci mikroprojektů nebo decentralizované spolupráce jsou postupy stanovené v dohodě, zejména postupy uvedené ve víceletých programech. KAPITOLA 6 Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech Článek 72 1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje obyvatelům států AKT, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, které jsou důsledkem přírodních katastrof, krizí zaviněných člověkem, jako jsou války a jiné konflikty, nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací. 2. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výhradně podle potřeb a zájmů obětí katastrof a v souladu se zásadami mezinárodního humanitárního práva. Zejména se zakazuje diskriminace mezi oběťmi na základě rasy, etnického původu, náboženství, pohlaví, věku, státní nebo politické příslušnosti, a zaručuje se volný přístup k obětem a jejich ochrana, stejně jako bezpečnost humanitárních pracovníků a zařízení. 3. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je: a) chránit lidské životy v krizových a těsně postkrizových situacích způsobených přírodními katastrofami, konflikty nebo válkou; b) přispět k financování a poskytování humanitární pomoci a k přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky; c) provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci s cílem umožnit postižené části obyvatel znovu těžit z minimální sociálně-hospodářské integrace a co nejdříve vytvořit podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů stanovených dotyčným státem AKT; d) řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel (uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci) po přírodní nebo člověkem zaviněné katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob (ať se nacházejí kdekoli) a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a e) pomoci státu AKT vybudovat mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů předpovědí a včasného varování, s cílem zmenšit následky katastrof. 4. Podobná pomoc, jaká je uvedena výše, může být poskytnuta státům AKT, které přijímají uprchlíky nebo navrátilce, pro řešení okamžitých potřeb neřešených pomocí při mimořádných událostech. 5. Při zdůraznění rozvojové povahy pomoci, poskytované v souladu s tímto článkem, může být pomoc na žádost dotyčného státu výjimečně využita společně s orientačním programem. 6. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost státu AKT postiženého krizovou situací, Komise, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nestátních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a efektivní operace. Společenství přijme přiměřené kroky k usnadnění rychlého zásahu nutného pro splnění okamžitých potřeb, pro něž je třeba pomoc při mimořádných událostech. Článek 73 1. Zásah po mimořádné události, zaměřený na fyzickou a sociální obnovu vyvolanou důsledky přírodních katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky se může v rámci této dohody provádět s pomocí Společenství. Takovýto zásah, využívající účinné a pružné mechanismy, musí usnadnit přechod z nouzové do rozvojové fáze, podporovat opětovnou sociálně-hospodářskou integraci postižených částí obyvatel, v nejvyšší možné míře odstranit příčiny krize a posílit instituce a vlastnictví místních a vnitrostátních aktérů úlohy formulování politiky udržitelného rozvoje pro dotyčný stát AKT. 2. Krátkodobý zásah při mimořádné události je z fondu financován pouze za výjimečných okolností tam, kde tuto pomoc nelze financovat z rozpočtu Společenství. KAPITOLA 7 Investice a podpora rozvoje soukromého sektoru Článek 74 Spolupráce prostřednictvím finanční a technické pomoci podporuje politiky a strategie pro investice a rozvoj soukromého sektoru, jak je uvedeno v této dohodě. Článek 75 Podpora investic Státy AKT, Společenství a jeho členské státy v rámci své příslušné působnosti, uznávajíce význam soukromých investic pro podporu jejich rozvojové spolupráce, a uznávajíce potřebu podnikat kroky k podpoře těchto investic: a) provádějí opatření k podpoře účasti soukromých investorů, kteří splňují cíle a priority rozvojové spolupráce AKT-ES a dodržují příslušné právní předpisy svých příslušných států, na jejich rozvojovém úsilí; b) podnikají opatření a kroky, které pomáhají vytvářet a udržovat předvídatelné a bezpečné investiční prostředí, a vstupují do jednání o dohodách, které toto prostředí zlepšují; c) povzbuzují soukromý sektor EU, aby investoval a poskytoval specifickou pomoc svým protějškům v zemích AKT v rámci vzájemné obchodní spolupráce a partnerství; d) usnadňují vznik partnerství a společných podniků podporou spolufinancování; e) sponzorují odvětvová investiční fóra pro podporu partnerství a zahraničních investic; f) podporují snahy států AKT přilákat finance, se zvláštním důrazem na soukromé financování, na investice do inf