CS Úřední věstník Evropské unie L 243/49

Oprava Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part

(Tento text zrušuje a nahrazuje text vyhlášený v Úředním věstníku L 26 ze dne 28. ledna 2005, s. 3)

DOHODA O STABILIZACI A PŘIDRUŽENÍ mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé (1) BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ITALSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, smluvní strany Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli, Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a Smlouvy o Evropské unii, dále jen ‚členské státy‘, a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII, dále jen ‚Společenství‘, na jedné straně, a CHORVATSKÁ REPUBLIKA, dále jen ‚Chorvatsko‘, na straně druhé, S OHLEDEM na pevné svazky mezi stranami a hodnotami, které sdílejí, na přání posílit tyto svazky a zavést úzké a trvalé vztahy založené na vzájemnosti a společném zájmu, které by měly umožnit Chorvatsku dále posílit a rozšířit vztahy se Společenstvím, S OHLEDEM na význam této dohody v rámci procesu stabilizace a přidružení se zeměmi jihovýchodní Evropy při zavádění a konsolidaci stabilního evropského řádu založeného na spolupráci, jehož pilířem je Evropská unie, jakož i v rámci Paktu stability, S OHLEDEM na závazek stran přispívat všemi prostředky k politické, hospodářské a institucionální stabilizaci v Chorvatsku i v celé oblasti prostřednictvím rozvoje občanské společnosti a demokratizace, budování institucí a reformy veřejné správy, posílení obchodní a hospodářské spolupráce, široké spolupráce včetně spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, posílení vnitrostátní a regionální bezpečnosti, S OHLEDEM na závazek stran rozšiřovat politické a hospodářské svobody jako samotný základ této dohody, jakož i na jejich závazek dodržovat lidská práva a právní stát, včetně práv osob patřících k národnostním menšinám, a demokratické zásady prostřednictvím systému mnoha politických stran se svobodnými a spravedlivými volbami, S OHLEDEM na opětovně potvrzený závazek Chorvatska respektovat práva všech uprchlíků a vysídlených osob na návrat a chránit jejich související práva, S OHLEDEM na závazek stran plně provádět veškeré zásady a ustanovení Charty OSN, OBSE, zejména zásady a ustanovení Helsinského závěrečného aktu, závěrečných dokumentů konferencí z Madridu a Vídně, Pařížské charty pro novou Evropu a Paktu stability pro jihovýchodní Evropu, jakož i splnit povinnosti stanovené v Daytonské, Pařížské a Erdutské dohodě, s cílem přispět k regionální stabilitě a spolupráci mezi zeměmi v regionu, S OHLEDEM na závazek stran dodržovat zásady tržního hospodářství a připravenost Společenství přispět k hospodářským reformám v Chorvatsku, S OHLEDEM na závazek stran podporovat volný obchod v souladu s právy a povinnostmi vyplývajícími z WTO, PŘEJÍCE SI zahájit pravidelný politický dialog o dvoustranných a mezinárodních otázkách společného zájmu, včetně regionálních aspektů, berouce v úvahu společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, PŘESVĚDČENY, že dohoda o stabilizaci a přidružení vytvoří nové ovzduší pro jejich hospodářské vztahy a zejména pro rozvoj obchodu a investic, jež jsou nezbytnými faktory hospodářské restrukturalizace a modernizace, VĚDOMY SI závazku Chorvatska sblížit své právní předpisy v příslušných oblastech s právními předpisy Společenství, VZHLEDEM k ochotě Společenství poskytnout rozhodující podporu pro provádění reforem a obnovy a použít veškeré dostupné nástroje v oblasti spolupráce a technické, finanční a hospodářské pomoci pro toto úsilí na souhrnném, orientačním a víceletém základě, POTVRZUJÍCE, že ustanovení této dohody, která spadají do oblasti působnosti třetí části hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství, zavazují Spojené království a Irsko jako samostatné smluvní strany a nikoli jako součást Evropského společenství, dokud Spojené království, popřípadě Irsko neoznámí Chorvatské republice, že začalo být vázáno jako součást Evropského společenství v souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství. Totéž platí pro Dánsko v souladu s Protokolem o postavení Dánska připojeným k uvedeným smlouvám, PŘIMOMÍNAJÍCE záhřebský summit, který vyzval k dalšímu upevnění vztahů mezi zeměmi, které se účastní procesu stabilizace a přidružení, a Evropskou unií, jakož i k prohloubení regionální spolupráce, PŘIPOMÍNAJÍCE připravenost Evropské unie integrovat Chorvatsko v co největší možné míře do hlavního politického a hospodářského proudu Evropy, jeho status jako možného kandidáta členství v EU na základě Smlouvy o Evropské unii a splnění kritérií, která definovala Evropská rada v červnu 1993, s výhradou úspěšného provádění této dohody, zejména s ohledem na regionální spolupráci, SE DOHODLY TAKTO: Článek 1 1. Zakládá se přidružení mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chorvatskem na straně druhé. 2. Účelem tohoto přidružení je: — poskytnout vhodný rámec pro politický dialog, který umožňuje rozvoj těsných politických vztahů mezi stranami; — podporovat úsilí Chorvatska o rozvoj hospodářské a mezinárodní spolupráce, také prostřednictvím sblížení jeho právních předpisů s právními předpisy Společenství; — podporovat úsilí Chorvatska o dokončení transformace na tržní hospodářství, podporovat harmonické hospodářské vztahy a postupně rozvíjet oblast volného obchodu mezi Společenstvím a Chorvatskem; — podporovat regionální spolupráci ve všech oblastech zahrnutých v této dohodě. HLAVA I OBECNÉ ZÁSADY Článek 2 Základem vnitrostátní a zahraniční politiky stran a základními prvky této dohody jsou úcta k demokratickým zásadám a lidským právům vyhlášeným Všeobecnou deklarací lidských práv a definovaným v Helsinském závěrečném aktu a Pařížské chartě pro novou Evropu, úcta k zásadám mezinárodního práva a k právnímu státu, stejně jako k zásadám tržního hospodářství vyjádřeným v dokumentu Bonnské konference KBSE o hospodářské spolupráci. Článek 3 Mír a stabilita na mezinárodní i regionální úrovni a rozvoj dobrých sousedských vztahů hrají v procesu stabilizace a přidružení, uvedeném v závěrech Rady Evropské unie ze dne 21. června 1999, hlavní roli. Uzavření a provádění této dohody spadá do rámce závěrů Rady Evropské unie ze dne 29. dubna 1997 a je založeno na jednotlivých zásluhách Chorvatska. Článek 4 Chorvatsko se zavazuje udržovat a podporovat spolupráci a dobré sousedské vztahy s ostatními zeměmi regionu, včetně vhodné úrovně vzájemných koncesí týkajících se pohybu osob, zboží, kapitálu a služeb, jakož i rozvoje projektů společného zájmu, zejména projektů týkajících se návratu uprchlíků a boje proti organizované trestné činnosti, korupci, praní peněz, nedovolené migraci a obchodu s lidmi. Tento závazek je klíčovým faktorem rozvoje vztahů a spolupráce mezi stranami a přispívá tak k regionální stabilitě. Článek 5 1. Přidružení bude uskutečňováno postupně a bude plně uskutečněno nejpozději do šesti let od vstupu této dohody v platnost. 2. Rada stabilizace a přidružení zřízená podle článku 110 pravidelně přezkoumá používání této dohody a dosahování právních, správních, institucionálních a hospodářských reforem Chorvatskem ve světle preambule a v souladu s obecnými zásadami stanovenými v této dohodě. Článek 6 Dohoda je plně slučitelná s odpovídajícími ustanoveními WTO, zejména článkem XXIV dohody GATT 1994 a článkem V dohody GATS. HLAVA II POLITICKÝ DIALOG Článek 7 V rámci této dohody mezi sebou strany zahájí politický dialog. Doprovází a upevňuje sblížení mezi Evropskou unií a Chorvatskem a přispívá k vytváření pout solidarity a nových forem spolupráce mezi stranami. Politický dialog má zejména podporovat: — plnou integraci Chorvatska do společenství demokratických národů a postupné sbližování s Evropskou unií, — vzrůstající sbližování postojů stran k mezinárodním otázkám, též prostřednictvím případné výměny informací, zvláště k těm otázkám, které mohou mít pro strany podstatné důsledky, — regionální spolupráci a rozvoj dobrých sousedských vztahů, — společné názory na bezpečnost a stabilitu v Evropě, včetně spolupráce v oblastech, jichž se týká společná zahraniční a bezpečnostní politika Evropské unie. Článek 8 1. Politický dialog probíhá v rámci Rady stabilizace a přidružení, jež má obecnou odpovědnost za veškeré otázky, které si jí budou strany přát předložit. 2. Na žádost stran může politický dialog probíhat rovněž v těchto formách: — tam, kde to je nutné, schůzky vyšších úředníků zastupujících Chorvatsko na jedné straně a předsednictví Rady Evropské unie a Komise na straně druhé, — plné využívání všech diplomatických spojení mezi stranami, včetně vhodných kontaktů ve třetích zemích a v rámci Organizace spojených národů, OBSE, Rady Evropy a dalších mezinárodních fór; — veškeré další prostředky, jež by představovaly užitečný příspěvek konsolidaci, rozvoji a posilování tohoto dialogu. Článek 9 Politický dialog na parlamentní úrovni se uskuteční v rámci Parlamentního výboru stabilizace a přidružení zřízeného podle článku 116. Článek 10 Politický dialog může probíhat v mnohostranném rámci a jako regionální dialog zahrnující ostatní země regionu. HLAVA III REGIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE Článek 11 V souladu se svým závazkem prosazovat mír a stabilitu a rozvoj dobrých sousedských vztahů bude Chorvatsko aktivně podporovat regionální spolupráci. Společenství bude rovněž podporovat projekty s regionálním nebo přeshraničním rozměrem prostřednictvím svých programů technické pomoci. Kdykoli bude mít Chorvatsko v úmyslu posílit spolupráci s jednou ze zemí uvedených v článcích 12 až 14, bude o tom informovat a bude konzultovat Společenství a jeho členské státy v souladu s hlavou X. Článek 12 Spolupráce s jinými zeměmi, jež podepsaly dohodu o stabilizaci a přidružení Chorvatsko zahájí po podpisu této dohody jednání se zemí nebo zeměmi, které již podepsaly dohodu o stabilizaci a přidružení s cílem uzavřít úmluvu o regionální spolupráci, jejímž cílem bude rozšířit rozsah spolupráce mezi dotyčnými zeměmi. Hlavními prvky těchto úmluv budou: — politický dialog, — zřízení oblasti volného obchodu mezi stranami v souladu s odpovídajícími ustanoveními WTO, — vzájemné koncese týkající se pohybu pracovníků, usazování, poskytování služeb, běžných plateb a pohybu kapitálu, jakož i ostatních politik souvisejících s pohybem osob na stejné úrovni jako v této dohodě, — ustanovení o spolupráci v jiných oblastech, ať jsou uvedeny v této dohodě či nikoli, a zejména v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Tyto úmluvy budou podle potřeby obsahovat ustanovení pro tvorbu nezbytných institucionálních mechanismů. Tyto úmluvy budou uzavřeny do dvou let po vstupu této dohody v platnost. Připravenost Chorvatska uzavřít takové úmluvy bude podmínkou dalšího rozvoje vztahů mezi Chorvatskem a Evropskou unií. Článek 13 Spolupráce s ostatními zeměmi, jichž se týká proces stabilizace a přidružení Chorvatsko se zapojí do regionální spolupráce s ostatními zeměmi, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, v některých nebo ve všech oblastech spolupráce zahrnutých v této dohodě, a zejména v oblastech společného zájmu. Tato spolupráce by měla být slučitelná se zásadami a cíli této dohody. Článek 14 Spolupráce se zeměmi kandidujícími na přistoupení k EU Chorvatsko může podporovat svoji spolupráci s jakoukoli zemí kandidující na přistoupení k EU a může s ní uzavřít úmluvu o regionální spolupráci v jakékoli oblasti spolupráce zahrnuté v této dohodě. Taková smlouva by měla mít za cíl umožnit postupně sladit dvoustranné vztahy mezi Chorvatskem a uvedenou zemí s odpovídající oblastí vztahů mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a uvedenou zemí. HLAVA IV VOLNÝ POHYB ZBOŽÍ Článek 15 1. Během období nejdéle šesti let od vstupu této dohody v platnost Společenství a Chorvatsko postupně vytvoří oblast volného obchodu v souladu s touto dohodou a ve shodě s dohodami GATT 1994 a WTO. Přitom zohlední níže uvedené zvláštní požadavky. 2. Na klasifikaci zboží při obchodu mezi oběma stranami se použije kombinovaná nomenklatura zboží. 3. U všech produktů se základní clo, na které se vztahují postupná snižování podle této dohody, rovná clu skutečně platnému erga omnes ke dni, který předchází podpisu této dohody, nebo clu závaznému ve WTO pro rok 2002, vždy však nejnižšímu z nich. 4. Veškeré snížení cla platné po podpisu této dohody podle zásady erga omnes, zejména snížení přijaté během celních vyjednávání v rámci WTO, nahrazují základní cla podle odstavce 3 ode dne platnosti těchto snížených sazeb. 5. Společenství a Chorvatsko si navzájem sdělí svá základní cla. KAPITOLA I PRŮMYSLOVÉ VÝROBKY Článek 16 1. Tato kapitola se vztahuje na produkty pocházející ze Společenství nebo Chorvatska, které jsou uvedeny v kapitolách 25 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v příloze I odst. 1 bodu ii) Dohody o zemědělství (GATT 1994). 2. Články 17 a 18 se nevztahují ani na textilní výrobky, ani na výrobky z oceli kapitoly 72 kombinované nomenklatury, jak je uvedeno v článcích 22 a 23. 3. Obchod s produkty uvedenými ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii mezi stranami se uskutečňuje v souladu s uvedenou smlouvou. Článek 17 1. Dovozní cla na produkty pocházející z Chorvatska do Společenství se zrušují vstupem této dohody v platnost. 2. Množstevní omezení dovozu do Společenství a opatření s rovnocenným účinkem se u produktů pocházejících z Chorvatska zrušují dnem vstupu této dohody v platnost. Článek 18 1. Dovozní cla Chorvatska na zboží pocházející ze Společenství, kromě zboží uvedeného v přílohách I a II, se zrušují vstupem této dohody v platnost. 2. Dovozní cla Chorvatska na zboží pocházející ze Společenství, které je uvedeno v příloze I, se postupně snižují v souladu s tímto harmonogramem: — vstupem dohody v platnost se každé clo snižuje na 60 % základního cla, — k 1. lednu 2003 se každé clo snižuje na 30 % základního cla, — k 1. lednu 2004 se zbývající cla zrušují. 3. Dovozní cla na zboží pocházející ze Společenství do Chorvatska, které je uvedeno v příloze II, se postupně snižují a odstraňují v souladu s tímto harmonogramem: — vstupem dohody v platnost se každé clo snižuje na 70 % základního cla, — k 1. lednu 2003 se každé clo snižuje na 50 % základního cla, — k 1. lednu 2004 se každé clo snižuje na 40 % základního cla, — k 1. lednu 2005 se každé clo snižuje na 30 % základního cla, — k 1. lednu 2006 se každé clo snižuje na 15 % základního cla, — k 1. lednu 2007 se zbývající cla zrušují. 4. Množstevní omezení dovozu do Chorvatska a opatření s rovnocenným účinkem se u zboží pocházejícího ze Společenství zrušují dnem vstupu této dohody v platnost. Článek 19 Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko ve vzájemném obchodu všechny poplatky s účinkem rovnocenným dovozním clům. Článek 20 1. Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko veškerá vývozní cla a poplatky s rovnocenným účinkem. 2. Vstupem této dohody v platnost zrušují Společenství a Chorvatsko veškerá vzájemná množstevní omezení vývozu a opatření s rovnocenným účinkem. Článek 21 Chorvatsko prohlašuje, že je připraveno snížit svá cla v obchodu se Společenstvím rychleji, než je stanoveno článek 18, pokud to umožní jeho celková hospodářská situace a stav daného hospodářského odvětví. Rada stabilizace a přidružení za tímto účelem předloží doporučení. Článek 22 Protokol 1 stanoví opatření, která se použijí na textilní výrobky v něm uvedené. Článek 23 Protokol 2 stanoví opatření, která se použijí na výrobky z oceli kapitoly 72 kombinované nomenklatury v něm uvedené. KAPITOLA II ZEMĚDĚLSTVÍ A RYBOLOV Článek 24 Definice 1. Tato kapitola se vztahuje na obchod se zemědělskými produkty a produkty rybolovu pocházejícími ze Společenství nebo Chorvatska. 2. Pojem ‚zemědělské produkty a produkty rybolovu‘ se vztahuje na produkty uvedené v kapitolách 1 až 24 kombinované nomenklatury a produkty uvedené v příloze I odst. 1 bodu ii) Dohody o zemědělství (GATT 1994). 3. Tato definice zahrnuje ryby a produkty rybolovu uvedené v kapitole 3, číslech 1604 a 1605 a položkách 0511 91, 2301 20 a ex 1902 20 (‚nadívané těstoviny obsahující více než 20 % hmotnostních ryb, korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých‘). Článek 25 Protokol 3 stanoví právní úpravu obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty v něm uvedenými. Článek 26 1. Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství zrušuje veškerá množstevní omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem u zemědělských produktů a produktů rybolovu pocházejících z Chorvatska. 2. Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko zrušuje veškerá množstevní omezení dovozu a opatření s rovnocenným účinkem u zemědělských produktů a produktů rybolovu pocházejících ze Společenství. Článek 27 Zemědělské produkty 1. Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství zrušuje dovozní cla a poplatky s rovnocenným účinkem na dovoz zemědělských produktů pocházejících z Chorvatska jiných než čísel 0102, 0201, 0202 a 2204 kombinované nomenklatury. U produktů kapitol 7 a 8 kombinované nomenklatury, pro které společný celní sazebník stanoví použití valorických a specifických cel, se odstraňování cla vztahuje pouze na valorickou část cla. 2. Dnem vstupu této dohody v platnost Společenství stanoví dovozní cla na produkty typu ‚baby beef‘ do Společenství, definovaných v příloze III a pocházejících z Chorvatska, na 20 % valorického cla a 20 % specifického cla podle společného celního sazebníku Evropských společenství v rámci roční celní kvóty 9 400 tun vyjádřených v hmotnosti jatečně upravených těl. 3. a) Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko: i) zrušuje dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze Iva, ii) zrušuje dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze IVb v rámci celních kvót stanovených v této příloze pro jednotlivé produkty. Celní kvóty jednotlivých produktů se ročně zvyšují o množství uvedené v této příloze. b) První rok po dni vstupu této dohody v platnost Chorvatsko: i) zrušuje dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze IVc. c) Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko: i) postupně zruší dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze IVd v rámci celních kvót a v souladu s harmonogramem podle této přílohy platným pro jednotlivé produkty, ii) postupně sníží dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze IVe na úroveň 50 % cla s doložkou nejvyšších výhod v souladu s harmonogramem podle této přílohy platným pro jednotlivé produkty, iii) postupně sníží dovozní cla na některé zemědělské produkty pocházející ze Společenství uvedené v příloze IVf na úroveň 50 % cla s doložkou nejvyšších výhod v rámci celních kvót a v souladu s harmonogramem podle této přílohy platným pro jednotlivé produkty. 4. Právní úprava obchodování s vínem a lihovinami bude stanovena v dodatkovém protokolu o víně a lihovinách. Článek 28 Produkty rybolovu 1. Od vstupu této dohody v platnost Společenství zcela zruší cla na ryby a produkty rybolovu pocházející z Chorvatska jiné než uvedené v příloze Va. Na produkty uvedené v příloze Va se vztahují ustanovení této přílohy. 2. Od vstupu této dohody v platnost Chorvatsko zruší veškeré poplatky s účinkem rovnocenným clu a zcela zruší cla na ryby a produkty rybolovu pocházející z Evropského společenství jiné než uvedené v příloze Vb. Na produkty uvedené v příloze Vb se vztahují ustanovení této přílohy. Článek 29 S ohledem na objem obchodu se zemědělskými a produkty rybolovu mezi stranami, jejich zvláštní citlivost, pravidla společné politiky Společenství a chorvatské politiky zemědělství a rybolovu, vzhledem k významu zemědělství a rybolovu pro chorvatské hospodářství a s ohledem na důsledky mnohostranných obchodních jednání v rámci WTO přezkoumají Společenství a Chorvatsko v Radě stabilizace a přidružení nejpozději do 1. července 2006 produkt po produktu, na řádném a vzájemném základě možnosti udělení dalších vzájemných koncesí s cílem provést větší liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty a produkty rybolovu. Článek 30 Touto kapitolou není nijak dotčeno jednostranné použití výhodnějších opatření jednou nebo druhou stranou. Článek 31 Bez ohledu na jiná ustanovení této dohody, a zejména článek 38, zahájí obě strany neprodleně konzultace s cílem nalézt vhodné řešení, způsobí-li dovoz produktů pocházejících z jedné ze stran, které jsou předmětem koncesí podle článků 25, 27 a 28, s ohledem na zvláštní citlivost zemědělských a rybářských trhů, vážné narušení trhů nebo domácích regulačních mechanismů druhé strany. Do nalezení takového řešení může dotčená strana přijmout příslušná opatření, která považuje za nezbytná. KAPITOLA III SPOLEČNÁ USTANOVENÍ Článek 32 Tato kapitola se vztahuje na obchod se všemi produkty mezi stranami, není-li zde nebo v protokolech 1, 2 nebo 3 stanoveno jinak. Článek 33 Status quo 1. Ode dne vstupu této dohody v platnost se v obchodu mezi Společenstvím a Chorvatskem nezavádějí žádná nová dovozní nebo vývozní cla nebo poplatky s rovnocenným účinkem ani se nezvyšují stávající cla nebo poplatky. 2. Ode dne vstupu této dohody v platnost se v obchodu mezi Společenstvím a Chorvatskem nezavádějí žádná nová množstevní omezení dovozu nebo vývozu nebo opatření s rovnocenným účinkem ani se nezpřísňují stávající omezení. 3. Aniž jsou dotčeny koncese udělené podle článku 26, neomezují odstavce 1 a 2 tohoto článku nijak provádění odpovídajících zemědělských politik Chorvatska a Společenství nebo přijímání opatření v rámci těchto politik, není-li jimi ovlivněn dovozní režim podle příloh III, IVa, IVb, IVc, IVd, IVe, IVf a Va a Vb. Článek 34 Zákaz daňové diskriminace 1. Strany se zdrží zavedení jakýchkoli vnitřních daňových opatření nebo postupů a zruší případná stávající opatření a postupy, které přímo nebo nepřímo diskriminují produkty jedné strany vzhledem k podobným produktům pocházejícím z území druhé strany. 2. Produkty vyvezené na území jedné ze smluvních stran nesmí být zvýhodněny vrácením vnitřní nepřímé daně nad rámec nepřímé daně, jež na ně byla uvalena. Článek 35 Ustanovení o zrušení dovozních cel se rovněž vztahují na cla daňové povahy. Článek 36 Celní unie, oblasti volného obchodu, přeshraniční ujednání 1. Tato dohoda nebrání zachování nebo zřizování celních unií, oblastí volného obchodu nebo režimů příhraničního obchodu, pokud nemění obchodní úpravy stanovené touto dohodou. 2. Během přechodného období podle článku 18 se tato dohoda nedotýká provádění zvláštních preferenčních režimů pro pohyb zboží, které byly stanoveny v příhraničních dohodách uzavřených dříve mezi jedním nebo více členskými státy a Socialistickou federativní republikou Jugoslávie, jejímž nástupcem se stalo Chorvatsko, nebo které vyplývají z dvoustranných dohod uvedených v hlavě III, jež uzavřelo Chorvatsko na podporu regionálního obchodu. 3. V rámci Rady stabilizace a přidružení se mezi stranami uskuteční konzultace o dohodách uvedených v odstavci 1 a 2 tohoto článku a na vyžádání i o ostatních významných otázkách týkajících se jejich obchodní politiky vůči třetím zemím. Takové konzultace se uskuteční zejména v případě přistoupení třetí země ke Společenství, s cílem zohlednit vzájemné zájmy Společenství a Chorvatska uvedené v této dohodě. Článek 37 Dumpingová opatření 1. Pokud jedna ze smluvních stran zjistí, že v obchodu s druhou smluvní stranou dochází k dumpingu ve smyslu článku VI dohody GATT 1994, může přijmout vhodná protiopatření v souladu s Dohodou o provádění článku VI dohody GATT 1994 a se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy. 2. S ohledem na odstavec 1 tohoto článku je Rada stabilizace a přidružení informována o případu dumpingu, jakmile orgány dovážející strany zahájily šetření. Není-li dumping ukončen ve smyslu článku VI dohody GATT nebo není-li dosaženo jiného uspokojivého řešení do 30 dnů od přednesení této záležitosti Radě stabilizace a přidružení, může dovážející strana přijmout vhodná opatření. Článek 38 Obecná ochranná doložka 1. Dováží-li se produkt jedné strany na území druhé strany v takovém množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí způsobit: — vážnou újmu domácímu průmyslu s podobnými nebo přímo soutěžícími produkty na území dovážející strany nebo — vážné narušení kteréhokoli hospodářského odvětví nebo obtíže, které by mohly vyústit ve vážné zhoršení hospodářské situace v některém regionu dovážející strany, může dovážející strana přijmout vhodná opatření za podmínek a v souladu s postupy podle tohoto článku. 2. Společenství a Chorvatsko vzájemně uplatní ochranná opatření pouze v souladu s touto dohodou. Taková opatření nepřesahují rámec nutný k nápravě vzniklých obtíží a obvykle spočívají v pozastavení dalšího snižování celních sazeb stanovených touto dohodou pro dotyčný produkt nebo ve zvýšení celní sazby pro takový produkt. Opatření obsahují jasnou formulaci o postupném zrušení těchto opatření nejpozději ke konci stanoveného období. Ve velmi výjimečných případech mohou být přijata opatření nejdéle na tři roky. Pro dovoz produktu, na který se dříve vztahovala tato opatření, se ochranná opatření nepoužijí po dobu nejméně tří let od zrušení těchto opatření. 3. V případech uvedených v tomto článku, před přijetím opatření v něm stanovených, nebo co nejdříve v případech podle odst. 4 písm. b) tohoto článku, předá Společenství nebo Chorvatsko Radě stabilizace a všechny významné údaje, aby bylo možno najít řešení přijatelné pro obě strany. 4. Při uplatňování výše uvedených odstavců se použijí tato ustanovení: a) o obtížích vzniklých na základě situace podle tohoto článku je informována Rada stabilizace a přidružení, která je prověří a může přijmout jakákoli rozhodnutí potřebná pro jejich odstranění. Nepřijme-li Rada stabilizace a přidružení nebo vyvážející strana rozhodnutí, které tyto obtíže odstraní, nebo není-li dosaženo jiného uspokojivého řešení do 30 dnů od přednesení této záležitosti Radě stabilizace a přidružení, může dovážející strana přijmout vhodná opatření pro odstranění tohoto problému v souladu s tímto článkem. Při výběru ochranných opatření je dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování ujednání podle této dohody; b) v případech, kdy je v důsledku výjimečných a naléhavých okolností, které vyžadují okamžitá opatření, znemožněno předběžné informování nebo přezkoumání, může dotyčná strana v situacích uvedených v tomto článku neprodleně použít předběžná opatření potřebná k nápravě této situace a neprodleně to o nich informuje druhou stranu. 5. Ochranná opatření se okamžitě oznámí Radě stabilizace a přidružení a jsou předmětem pravidelných konzultací tohoto orgánu, zejména s ohledem na stanovení harmonogramu jejich zrušení v co nejkratší lhůtě, kterou umožní okolnosti. 6. Zavede -li Společenství nebo Chorvatsko pro produkty, které by mohly způsobit potíže uvedené v tomto článku, správní postup, jehož cílem je rychlé poskytování informací o vývoji obchodních toků, informuje o tom druhou stranu. Článek 39 Doložka pro případ nedostatku 1. V případech, kdy dodržování této hlavy vede ke: a) kritickému nedostatku potravin nebo jiných produktů důležitých pro vyvážející stranu nebo hrozbě takového nedostatku nebo b) zpětnému vývozu do třetí země v případě produktu, na který uplatňuje vyvážející strana množstevní omezení vývozu, vývozní cla nebo opatření či poplatky s rovnocenným účinkem, a kdy situace uvedené výše působí nebo pravděpodobně způsobí velké obtíže pro vyvážející stranu, může tato strana přijmout vhodná opatření za podmínek a v souladu s postupy podle tohoto článku. 2. Při výběru opatření musí být dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování této dohody. Taková opatření se nepoužívají způsobem, který by tam, kde platí rovné podmínky, představoval svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci nebo skryté omezování obchodu, a zrušují se, jakmile okolnosti přestanou opravňovat jejich udržování. 3. Před přijetím opatření stanovených v odstavci 1 tohoto článku nebo co nejdříve v případech, na které se vztahuje odstavec 4 tohoto článku, předá Společenství či Chorvatsko Radě stabilizace a přidružení veškeré významné údaje, aby bylo možno najít řešení přijatelné pro obě strany. Strany se mohou v Radě stabilizace a přidružení dohodnout na jakýchkoli opatřeních nutných pro odstranění obtíží. Není-li do 30 dnů od předložení případu Radě stabilizace a přidružení dosaženo dohody, může vyvážející strana použít při vývozu dotyčného produktu opatření podle tohoto článku. 4. V případech, kdy je v důsledku výjimečných a naléhavých okolností, které vyžadují okamžitá opatření, vyloučeno předběžné oznámení nebo přezkoumání, může Společenství nebo Chorvatsko neprodleně uplatnit předběžná opatření potřebná k nápravě této situace a neprodleně o nich informuje druhou stranu. 5. Jakákoli opatření podle tohoto článku se okamžitě oznámí Radě stabilizace a přidružení a jsou předmětem pravidelných konzultací v rámci tohoto orgánu, zejména za účelem stanovení harmonogramu jejich odstranění v co nejkratší lhůtě, kterou umožní okolnosti. Článek 40 Státní monopoly Chorvatsko postupně upraví státní monopoly obchodní povahy tak, aby zajistila, že na konci čtyřletého období po vstupu této dohody v platnost bude vyloučena jakákoli diskriminace mezi státními příslušníky členských států a Chorvatska, pokud jde o podmínky nákupu a uvádění zboží na trh. Rada stabilizace a přidružení je informována o opatřeních přijatých za tímto účelem. Článek 41 Protokol 4 stanoví pravidla původu pro používání celních preferencí podle této dohody. Článek 42 Přípustná omezení Touto dohodou nejsou vyloučeny zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží z důvodu veřejné morálky, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, ochrany zdraví a lidského života a života zvířat nebo rostlin, ochrany přírodních zdrojů, ochrany národního bohatství s uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotou nebo ochrany duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo opatření týkajících se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo skrytého omezení obchodu mezi stranami. Článek 43 Obě strany se dohodly na spolupráci při omezování možností podvodů při uplatňování obchodních ustanovení této dohody. Bez ohledu na jiná ustanovení této dohody, a zejména na články 31, 38 a 89 a protokol 4, zjistí-li jedna strana, že existují dostatečné důkazy o podvodu, jako je například podstatné zvýšení obchodu s produkty z jedné smluvní strany do druhé smluvní strany nad úroveň odrážející hospodářské podmínky, jako například obvyklé výrobní a vývozní kapacity, nebo neposkytnutí správní spolupráce požadované pro ověření původu druhou stranou, obě strany zahájí neprodleně konzultace za účelem nalezení vhodného řešení. Do nalezení tohoto řešení může dotyčná strana přijmout vhodná opatření, která považuje za nezbytná. Při výběru opatření musí být dána přednost takovým opatřením, která co nejméně naruší fungování této dohody. Článek 44 Prováděním této dohody není dotčeno používání právních předpisů Společenství na Kanárské ostrovy. HLAVA V POHYB PRACOVNÍKŮ, USAZOVÁNÍ, POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB, KAPITÁL KAPITOLA I POHYB PRACOVNÍKŮ Článek 45 1. S výhradou podmínek a úprav platných v jednotlivých členských státech: — zacházení poskytované pracovníkům chorvatské státní příslušnosti, kteří jsou legálně zaměstnáni na území členského státu, je prosté jakékoli diskriminace založené na státní příslušnosti, pokud se týká pracovních podmínek, odměňování nebo propouštění v porovnání s vlastními státními příslušníky tohoto členského státu, — pro pracovníka, který je legálně zaměstnán na území členského státu, s výjimkou sezónních pracovníků a pracovníků, na něž se vztahují dvoustranné dohody ve smyslu článku 45, pokud tyto dohody nestanoví jinak, platí, že jeho manžel(ka) a děti mají přístup na trh pracovních sil tohoto členského státu po dobu povoleného pracovního pobytu tohoto pracovníka. 2. Chorvatsko poskytne, s výhradou svých platných podmínek a úprav, zacházení uvedené v odstavci 1 pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu a jsou legálně zaměstnáni na jeho území, jakož i jejich manželovi nebo manželce a dětem, které legálně pobývají v uvedené zemi. Článek 46 1. S ohledem na situaci na trhu pracovních sil v členských státech, podle jeho právních předpisů a s ohledem na pravidla, jež v členských státech platí v oblasti pohybu pracovníků: — stávající prostředky přístupu k zaměstnání pro chorvatské pracovníky poskytované členskými státy na základě dvoustranných dohod by měly být zachovány a, bude-li to možné, zlepšeny, — ostatní členské státy zváží možnost uzavřít podobné dohody. 2. Rada stabilizace a přidružení posoudí poskytnutí dalších zlepšení včetně prostředků přístupu k odborné přípravě, v souladu s pravidly a postupy platnými v členských státech a se zřetelem k situaci na trhu pracovních sil v členských státech a ve Společenství. Článek 47 1. Budou stanovena pravidla pro součinnost systémů sociálního zabezpečení pracovníků chorvatské státní příslušnosti, legálně zaměstnaných na území členského státu, a jejich rodinných příslušníků, kteří zde legálně sídlí. Za tímto účelem se rozhodnutím Rady stabilizace a přidružení, které by nemělo ovlivnit žádná práva a povinnosti vyplývající z dvoustranných dohod, pokud tyto dohody stanoví výhodnější zacházení, provedou tato opatření: — veškeré doby pojištění, zaměstnání nebo bydlení, které tito pracovníci získají v různých členských státech, se pro účely výplaty důchodů a anuit starobních, invalidních a pro případ smrti a pro účely zdravotní péče o takové pracovníky a jejich rodinné příslušníky sečtou, — jakékoli důchody nebo anuity starobní, pro případ smrti, v důsledku pracovních úrazů nebo nemocí z povolání nebo invalidity z nich vyplývající, s výjimkou bezpříspěvkových požitků, jsou volně převoditelné v kursu použitelném podle právních předpisů dlužného členského státu nebo států, — dotyční pracovníci dostávají rodinné přídavky pro své rodinné příslušníky uvedené výše. 2. Chorvatsko poskytne pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky členského státu a jsou legálně zaměstnáni na jeho území, a jejich rodinným příslušníkům, kteří tam legálně pobývají, zacházení podobné tomu, jež je uvedeno ve druhé a třetí odrážce odstavce 1. KAPITOLA II USAZOVÁNÍ Článek 48 Pro účely této dohody se: a) ‚společností Společenství‘ nebo ‚chorvatskou společností‘ rozumí společnost, která byla založena v souladu s právními předpisy členského státu nebo Chorvatska, a která má své sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu na území Společenství nebo Chorvatska. Pokud by však společnost založená v souladu s právními předpisy členského státu nebo Chorvatska měla na území Společenství nebo Chorvatska pouze své sídlo, považuje se za společnost Společenství nebo chorvatskou společnost, pokud má její činnost skutečnou a nepřetržitou vazbu na hospodářství jednoho z členských států nebo Chorvatska; b) ‚dceřinou společností‘ rozumí společnost, která je první společností účinně ovládána; c) ‚pobočkou‘ společnosti rozumí provozovna, která nemá právní subjektivitu, budí dojem trvalosti, např. jako rozšíření mateřského subjektu, má své vedení a je materiálně vybavena pro sjednávání obchodů se třetími stranami, takže tyto strany, ačkoli vědí, že v případě potřeby existuje právní vazba s mateřským subjektem, jehož správní ústředí se nachází v zahraničí, nemusejí jednat přímo s tímto mateřským subjektem, ale mohou uzavírat obchodní transakce v provozovně, která je rozšířením mateřského subjektu; d) ‚usazováním‘ rozumí: i) pokud jde o státní příslušníky, právo vykonávat ekonomickou činnost jako osoby samostatně výdělečně činné a zakládat podniky, zvláště společnosti, které účinně ovládají. Samostatně výdělečná činnost a provozování obchodních podniků nezahrnuje hledání nebo přijímání zaměstnání na trhu práce ani právo na přístup na trh práce druhé strany. Tato kapitola se nevztahuje na osoby, které nejsou výlučně osobami samostatně výdělečně činnými, ii) pokud jde o společnosti Společenství nebo chorvatské společnosti, právo vykonávat ekonomické činnosti prostřednictvím zakládání dceřiných společností a poboček v Chorvatsku nebo ve Společenství; e) ‚činností‘ rozumí provozování ekonomických činností; f) ‚ekonomickými činnostmi‘ rozumějí činnosti zejména průmyslové, obchodní a profesní povahy a výkon svobodných povolání; g) ‚státním příslušníkem Společenství‘ nebo ‚chorvatským státním příslušníkem‘ rozumí fyzická osoba, která je státním příslušníkem některého z členských států nebo Chorvatska; h) rozumí, že pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, včetně intermodální dopravy zahrnující úsek na moři, státní příslušníci členských států nebo Chorvatska usazení mimo Společenství nebo Chorvatsko a společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo Společenství nebo Chorvatsko a ovládané státními příslušníky členského státu nebo chorvatskými státními příslušníky rovněž požívají výhod této kapitoly a kapitoly III této hlavy, pokud jsou jejich plavidla registrována v tomto členském státě nebo v Chorvatsku, v souladu s jejich příslušnými právními předpisy; i) ‚finančními službami‘ rozumí činnosti popsané v příloze VI. Rada stabilizace a přidružení může rozsah této přílohy rozšířit nebo změnit. Článek 49 1. Chorvatsko usnadní společnostem a státním příslušníkům Společenství zahajování činnosti na svém území. Za tím účelem ode dne vstupu této dohody v platnost poskytuje: i) pokud jde o usazování společností Společenství, zacházení, které není méně výhodné než zacházení poskytované vlastním společnostem nebo společnostem třetích zemí, podle toho, co je výhodnější, a ii) pokud jde o činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství poté, co se usadí v Chorvatsku, zacházení, které není méně výhodné než zacházení poskytované vlastním společnostem nebo pobočkám či dceřiným společnostem a pobočkám společností třetích zemí, podle toho, co je výhodnější. 2. Strany nepřijmou žádná nová pravidla nebo opatření, která zavádějí diskriminaci, pokud jde o usazování a činnost společností Společenství nebo chorvatských společností na jejich území, ve srovnání se svými vlastními společnostmi. 3. Ode dne vstupu této dohody v platnost poskytuje Společenství a jeho členské státy: i) pokud jde o usazování chorvatských společností Společenství, zacházení, které není méně výhodné než zacházení poskytované členskými státy vlastním společnostem nebo společnostem třetích zemí, podle toho, co je výhodnější, ii) pokud jde o činnost dceřiných společností a poboček chorvatských společností poté, co se usadí na jejich území, zacházení, které není méně výhodné, než je zacházení poskytované členskými státy vlastním společnostem nebo pobočkám či dceřiným společnostem a pobočkám společností třetích zemí usazeným na jejich území, podle toho, co je výhodnější. 4. Čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení stanoví úpravu pro rozšíření výše uvedených ustanovení o usazování státních příslušníků obou stran této dohody za účelem vykonávání ekonomické činnosti jako osoby samostatně výdělečně činné. 5. Bez ohledu na tento článek: a) dceřiné společnosti a pobočky společností Společenství mají právo od vstupu této dohody v platnost používat a pronajímat nemovitosti v Chorvatsku; b) dceřiné společnosti společností Společenství mají rovněž právo nabývat a užívat majetková práva k nemovitostem jako chorvatské společnosti a pokud jde o veřejný majetek nebo majetek společného zájmu, s výjimkou přírodních zdrojů, zemědělské půdy a lesů, mají stejná práva jako chorvatské společnosti, jsou-li tato práva nezbytná k výkonu ekonomických činností, pro než jsou založeny. Čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení stanoví úpravy pro rozšíření práv podle tohoto odstavce na vyňaté sektory; c) čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení posoudí možnost rozšířit práva podle písmene b), včetně práv ve vyňatých sektorech, na pobočky společností Společenství. Článek 50 1. S výhradou článku 49, s výjimkou finančních služeb popsaných v příloze VI, může každá strana regulovat usazování a činnost společností a státních příslušníků na svém území do té míry, pokud tato regulace nediskriminuje společnosti a státní příslušníky druhé strany ve srovnání se svými vlastními společnostmi a státními příslušníky. 2. Pokud jde o finanční služby, bez ohledu na jakákoli jiná ustanovení této dohody není dotčeno právo stran přijímat opatření z důvodů opatrnosti, včetně ochrany investorů, depozitářů, pojištěnců nebo fiduciářů, nebo zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Strany tato opatření nepoužijí jako prostředek k vyhýbání se svým povinnostem podle této dohody. 3. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze stran zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo vlastnické informace ve vlastnictví veřejných subjektů. Článek 51 1. Tato kapitola se nepoužije na služby v letecké dopravě, vnitrozemské vodní dopravě a námořní kabotážní dopravě. 2. Rada stabilizace a přidružení může vydávat doporučení ke zlepšení usazování a činností v oblastech uvedených v odstavci 1. Článek 52 1. Články 49 a 50 nebrání stranám použít zvláštní pravidla ohledně zřizování a provozování poboček a obchodních zastoupení společností druhé strany na svém území v případě, že nejsou zapsány v obchodním rejstříku první strany, kdy jsou tato pravidla odůvodněna právními nebo technickými rozdíly mezi takovými pobočkami a obchodními zastoupeními ve srovnání s pobočkami a obchodními zastoupeními společností zapsaných v obchodním rejstříku na jejím území, nebo kdy jsou v případě finančních služeb odůvodněna opatrností. 2. Rozdíl v zacházení nepřesáhne rámec toho, co je nezbytně nutné v důsledku takových právních nebo technických rozdílů, nebo v případě finančních služeb, důvodů opatrnosti. Článek 53 S cílem usnadnit státním příslušníkům Společenství a Chorvatska zahájení a vykonávání regulovaných odborných činností v Chorvatsku nebo ve Společenství Rada stabilizace a přidružení posoudí, které kroky je nutné učinit pro vzájemné uznávání kvalifikací. Za tím účelem může přijmout veškerá nezbytná opatření. Článek 54 1. Společnost Společenství nebo chorvatská společnost usazená v Chorvatsku nebo ve Společenství je oprávněna prostřednictvím jedné ze svých dceřiných společností nebo poboček v souladu s platnými právními předpisy hostitelské země zaměstnat nebo nechat zaměstnat v Chorvatsku nebo ve Společenství pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států Společenství nebo Chorvatska, pokud jsou tito zaměstnanci klíčovým personálem ve smyslu odstavce 2 a jsou zaměstnáváni výlučně společnostmi, jejich dceřinými společnostmi nebo pobočkami. Povolení k pobytu a pracovní povolení platí pro tyto zaměstnance pouze po dobu výkonu tohoto zaměstnání. 2. Klíčovým personálem výše uvedených společností (dále jen ‚organizace‘) jsou ‚osoby převedené v rámci společnosti‘, jak je definováno v písmenu c) tohoto odstavce, a které náležejí do následujících kategorií, pod podmínkou, že organizace je právnickou osobou a že dotčené osoby byly touto organizací zaměstnány nebo byly společníky (jinými než většinovými akcionáři) této organizace alespoň po dobu jednoho roku před tímto převedením: a) vedoucí pracovníci organizace, kteří především řídí podnik a kteří jsou pod obecným dohledem a vedením představenstva či akcionářů, a jejichž úkoly zahrnují: — řízení při vytváření oddělení nebo útvaru podniku, — dohled nad prací a kontrolu práce ostatních kontrolních, odborných nebo vedoucích zaměstnanců, — osobní oprávnění přijímat a propouštět zaměstnance nebo doporučovat jejich přijetí a propuštění a přijímání jiných opatření ohledně zaměstnanců; b) osoby pracující v organizaci, které mají výjimečné znalosti, jež jsou nezbytné pro služby, výzkumné zařízení, technologii nebo řízení podniku. Posouzení těchto znalostí může odrážet kromě znalostí specifických pro podnik také vysokou úroveň kvalifikace související s druhem práce nebo obchodu, které vyžadují zvláštní technické znalosti, včetně členství v profesích vyžadujících povolení; c) ‚osobou převedenou v rámci společnosti‘ se rozumí fyzická osoba, která pracuje v organizaci na území strany a která je dočasně převedena v souvislosti s výkonem ekonomických činností na území druhé strany; dotčená organizace musí mít hlavní provozovnu na území strany a převedení se musí uskutečnit do podniku (pobočky, dceřiné společnosti) této organizace, jenž skutečně provádí podobné ekonomické činnosti na území druhé strany. 3. Vstup a dočasná přítomnost státních příslušníků Chorvatska a Společenství na území Společenství nebo Chorvatska se povoluje, pokud jsou tito zástupci společností osobami pracujícími ve společnosti ve vedoucí pozici, jak je definováno v odstavci 2 písm. a), a odpovídají za založení dceřiné společnosti nebo pobočky chorvatské společnosti ve Společenství nebo dceřiné společnosti nebo pobočky společnosti Společenství v Chorvatsku, když: — tito zástupci nejsou zapojeni do přímého prodeje nebo poskytování služeb a — společnost má svou hlavní provozovnu mimo Společenství nebo Chorvatsko a nemá jiného zástupce, kancelář, pobočku nebo dceřinou společnost v tomto členském státě nebo v Chorvatsku. Článek 55 Během prvních tří let následujících po vstupu této dohody v platnost může Chorvatsko zavést přechodná opatření, která se odchylují od této kapitoly v oblasti usazování společností a státních příslušníků Společenství, pokud pro některá odvětví platí, že: — v nich probíhá restrukturalizace nebo čelí závažným obtížím, zvláště tam, kde tyto závažné obtíže v Chorvatsku zahrnují závažné sociální problémy, nebo — hrozí zánik nebo drastické snížení celkového podílu chorvatských společností nebo státních příslušníků na trhu, který v Chorvatsku v daném odvětví zaujímají, nebo — se v Chorvatsku jedná o nově vznikající odvětví. Pro taková opatření platí, že: i) se přestanou používat nejpozději pět let po vstupu této dohody v platnost, ii) musí být přiměřená a nezbytná pro účely nápravy situace a iii) nezavádějí diskriminaci, pokud jde o činnost společností nebo státních příslušníků Společenství usazených v Chorvatsku již v době zavedení daného opatření, v porovnání s chorvatskými společnostmi nebo státními příslušníky. Při navrhování a používání takových opatření poskytne Chorvatsko, kdykoli je to možné, společnostem a státním příslušníkům Společenství preferenční zacházení a v žádném případě ne zacházení, které je méně výhodné než zacházení, které je poskytováno společnostem a státním příslušníkům z kterékoli třetí země. Před zavedením těchto opatření je Chorvatsko bude konzultovat s Radou stabilizace a přidružení a neuvede je v účinnost před uplynutím jednoho měsíce od oznámení konkrétních opatření, která mají být zavedena, Radě stabilizace a přidružení ze strany Chorvatska, kromě případů, kdy hrozba nenapravitelné škody vyžaduje přijetí naléhavých opatření a kdy bude Chorvatsko konzultovat s Radou stabilizace a přidružení okamžitě po jejich zavedení. Po uplynutí třetího roku následujícího po vstupu dohody v platnost může Chorvatsko zavést nebo zachovat taková opatření pouze se souhlasem Rady stabilizace a přidružení a za podmínek jí stanovených. KAPITOLA III POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB Článek 56 1. V souladu s následujícími ustanoveními se strany zavazují podniknout kroky nezbytné k tomu, aby bylo společnostem nebo státním příslušníkům Společenství nebo Chorvatska, usazeným na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, postupně povoleno poskytovat služby. 2. Ve shodě s liberalizačním procesem zmíněným v odstavci 1 umožní strany dočasný pohyb fyzických osob, které poskytují služby, nebo které jsou zaměstnávány poskytovatelem služeb jako klíčový personál podle článku 54, včetně fyzických osob, které jsou zástupci společnosti nebo státního příslušníka Společenství nebo Chorvatska a usilují o dočasný vstup za účelem jednání o prodeji služeb nebo sjednání dohody o prodeji služeb pro tohoto poskytovatele služeb, kde tito zástupci nejsou sami zapojeni do přímého prodeje nebo do poskytování služeb veřejnosti. 3. Čtyři roky po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení podnikne opatření nezbytná pro postupné provádění odstavce 1. Přitom se vezme v úvahu pokrok dosažený stranami ve sbližování jejich právních předpisů. Článek 57 1. Strany nepřijmou žádná opatření ani nezahájí žádnou činnost, která by učinila podmínky poskytování služeb státními příslušníky nebo společnostmi Společenství nebo Chorvatska, usazenými na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, podstatně více omezující, než byly v den předcházející vstupu této dohody v platnost. 2. Pokud se jedna strana domnívá, že opatření zavedená druhou stranou po vstupu této dohody v platnost vyústí v situaci, která je podstatně více omezující, pokud jde o poskytování služeb, ve srovnání se situací, která předcházela datu vstupu této dohody v platnost, může tato strana požádat druhou stranu o zahájení konzultací. Článek 58 Pokud jde o poskytování dopravních služeb mezi Společenstvím a Chorvatskem, použijí se tato ustanovení: 1. Pokud jde o vnitrozemskou dopravu, pravidla pro vztahy mezi stranami stanoví protokol 6, zejména s cílem zajistit neomezený silniční tranzitní provoz přes Chorvatsko a Společenství jako celek, účinné uplatňování zásady nediskriminace a postupnou harmonizaci chorvatských právních předpisů v oblasti dopravy s právními předpisy Společenství. 2. Pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, zavazují se strany účinně uplatňovat zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodní námořní dopravě na obchodním základě. a) Výše uvedeným ustanovením nejsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z Kodexu jednání liniových konferencí OSN, používaného jednou nebo druhou stranu této dohody. Společnosti, které nejsou členy konference, mohou provozovat svou činnost v soutěži s konferencí, pokud dodržují zásadu korektní hospodářské soutěže na obchodním základě. b) Strany potvrzují svůj závazek zachovat prostředí svobodné hospodářské soutěže jako základní rys obchodu s volně loženým suchým a tekutým nákladem. 3. Při používání zásad uvedených v odstavci 2 strany: a) nezačlení ustanovení o sdílení nákladu do budoucích dvoustranných dohod s třetím zeměmi, kromě výjimečných situací, kdy by společnosti liniové dopravy z jedné ze stran této dohody jinak neměly účinnou příležitost ucházet se o obchod do dotčené třetí země a z ní; b) v budoucích dvoustranných dohodách zakáží systém sdílení nákladu v případě volně loženého suchého a tekutého nákladu; c) při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodnou dodávku služeb v mezinárodní námořní dopravě; d) každá ze stran mimo jiné poskytne lodím provozovaným státními příslušníky nebo společnostmi druhé strany zacházení, které není méně výhodné než zacházení poskytované svým vlastním lodím, pokud jde o přístup do přístavů otevřených pro mezinárodní obchod, využívání infrastruktury a pomocných námořních služeb v přístavech, jakož i související poplatky, celní služby a přidělování kotvišť a zařízení pro nakládku a vykládku. 4. S cílem zajišťovat koordinovaný rozvoj a postupnou liberalizaci dopravy mezi stranami, přizpůsobenou jejich vzájemným obchodním potřebám, se podmínky vzájemného přístupu na trh letecké a vnitrozemské dopravy řeší zvláštními dohodami o dopravě, sjednanými mezi stranami po vstupu této dohody v platnost. 5. Před uzavřením dohod uvedených v odstavci 4 nepřijmou strany žádná opatření nebo akce, které by byly více omezující nebo diskriminační než situace v den předcházející dni vstupu této dohody v platnost. 6. Chorvatsko přizpůsobí své právní předpisy včetně správních, technických a ostatních pravidel právním předpisům Společenství právě platným v oblasti letecké a vnitrozemské dopravy do té míry, do jaké to poslouží cílům liberalizace a vzájemného přístupu na trhy stran a usnadní pohyb osob a zboží. 7. V souladu se společným pokrokem při dosahování cílů této kapitoly Rada stabilizace a přidružení posoudí způsoby vytváření podmínek nezbytných pro zlepšování svobody poskytování leteckých a vnitrozemských dopravních služeb. KAPITOLA IV BĚŽNÉ PLATBY A POHYB KAPITÁLU Článek 59 Strany se zavazují, že povolí veškeré platby a převody na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně mezi Společenstvím a Chorvatskem v souladu s ustanoveními článku VIII dohody o Mezinárodním měnovém fondu. Článek 60 1. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost zajistí strany volný pohyb kapitálu týkajícího se přímých investic uskutečněných ve společnostech, které byly založeny v souladu s právními předpisy hostitelské země, investic uskutečněných v souladu s kapitolou II hlavy V a likvidaci nebo repatriaci těchto investic a veškerého zisku, který z nich pochází. 2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu a finanční operace platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost strany zajistí volný pohyb kapitálu týkající se úvěrů spojených s obchodními transakcemi nebo poskytováním služeb, kterého se účastní rezident jedné ze stran, a půjček a finančních úvěrů s dobou splatnosti nad jeden rok. Dnem vstupu této dohody v platnost Chorvatsko povolí prostřednictvím plného a účelného využití svých stávajících postupů nabývání nemovitostí v Chorvatsku státními příslušníky členských států Evropské unie, s výjimkou sektorů vyjmenovaných v příloze VII. Do čtyř let od vstupu této dohody v platnost Chorvatsko postupně upraví své právní předpisy týkající se nabývání nemovitostí v Chorvatsku státními příslušníky členských států Evropské unie, aby zajistilo stejné zacházení jako v případě chorvatských státních příslušníků. Na konci čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení posoudí úpravu pro rozšíření těchto práv na sektory uvedené v příloze VII. Čtvrtý rok po vstupu této dohody v platnost strany rovněž zajistí volný pohyb kapitálu spojený s portfoliovými investicemi, finančními půjčkami a úvěry s dobou platnosti kratší než jeden rok. 3. Aniž je dotčen odstavec 1, strany nezavedou nová omezení v souvislosti s pohybem kapitálu a běžnými platbami mezi rezidenty Společenství a Chorvatska a nezpřísní stávající úpravy. 4. Aniž jsou dotčena dotčeny článek 59 a tento článek, v případech, kdy za výjimečných okolností pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem působí nebo hrozí způsobit vážné obtíže pro fungování politiky směnných kurzů nebo měnové politiky ve Společenství nebo v Chorvatsku, může Společenství nebo Chorvatsko přijmout ochranná opatření ohledně pohybů kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem na dobu nejvýše šest měsíců, pokud jsou tato opatření bezpodmínečně nutná. 5. Nic z výše uvedených ustanovení nesmí být použito tak, aby byla omezena práva hospodářských subjektů stran těžit z jakéhokoli příznivějšího zacházení, které může být obsahem jakékoli stávající dvoustranné nebo mnohostranné dohody uzavřené stranami této dohody. 6. Strany uskuteční vzájemné konzultace s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi Společenstvím a Chorvatskem za účelem podpory cílů této dohody. Článek 61 1. Během prvních čtyř let následujících po dni vstupu této dohody v platnost strany podniknou opatření umožňující vytvoření podmínek nezbytných pro další postupné používání pravidel Společenství pro volný pohyb kapitálu. 2. Do konce čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost Rada stabilizace a přidružení stanoví úpravu pro plné uplatnění pravidel Společenství pro pohyb kapitálu. KAPITOLA V OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 62 1. Tato hlava se použije s výhradou omezení odůvodněných veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím. 2. Nepoužijí se na činnosti, které jsou na území kterékoli strany spojeny, byť i příležitostně, s výkonem úřední moci. Článek 63 Pro účely této hlavy nebrání žádné ustanovení této dohody stranám v používání svých právních předpisů, které upravují vstup a pobyt, práci, pracovní podmínky, usazování fyzických osob a poskytování služeb za předpokladu, že je nebudou používat takovým způsobem, aby omezily nebo odstranily výhody vzniklé kterékoli straně na základě určitého ustanovení této dohody. Tímto ustanovením není dotčeno použití článku 62. Článek 64 Na společnosti, které jsou kontrolovány a výhradně vlastněny společně chorvatskými společnostmi nebo státními příslušníky a společnostmi nebo státními příslušníky Společenství, se rovněž vztahuje tato hlava. Článek 65 1. Zacházení spojené s doložkou nejvyšších výhod poskytované v souladu s touto hlavou se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo poskytnou v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání. 2. Tuto hlavu nelze vykládat tak, že by stranám bránila přijímat nebo vynucovat jakákoli opatření, jejichž cílem je zabránit daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění a jiných daňových úprav nebo domácích daňových předpisů. 3. Tuto hlavu nelze vykládat tak, že by členským státům nebo Chorvatsku při používání odpovídajících ustanovení jejich daňových předpisů bránila rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, zejména pokud jde o jejich bydliště. Článek 66 1. Strany se pro účely platební bilance pokud možno snaží vyhnout zavedení omezujících opatření, včetně dovozních opatření. Strana, která taková opatření přijme, předloží druhé straně co nejdříve harmonogram jejich zrušení. 2. Má-li jeden nebo více členských států nebo Chorvatsko vážné potíže s platební bilancí nebo nebo jim takové problémy bezprostředně hrozí, může Společenství nebo Chorvatsko přijmout v souladu s podmínkami podle Dohody o WTO omezující opatření, včetně dovozních opatření, která mají omezenou dobu trvání a nesmí přesahovat rámec nezbytně nutný pro vyřešení platební bilance. Společenství nebo Chorvatsko o tom neprodleně informuje druhou stranu. 3. Žádná omezující opatření se neuplatní na převody související s investicemi, a zejména na repatriaci investovaných nebo znovu investovaných částek nebo jakýchkoli výnosů z nich. Článek 67 Tato hlava bude postupně postupně přizpůsobena, zejména vzhledem k požadavkům článku V Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS). Článek 68 Tato dohoda stranám nebrání použití opatření nezbytných k tomu, aby zabránily obcházení jejich opatření ohledně přístupu třetích zemí na jejich trh prostřednictvím této dohody. HLAVA VI SBLIŽOVÁNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ, VYNUCOVÁNÍ PRÁVA A PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE Článek 69 1. Strany uznávají důležitost sblížení stávajících chorvatských právních předpisů s právními předpisy Společenství. Chorvatsko vyvine úsilí, aby zajistilo, že se jeho stávající a budoucí právní předpisy postupně stanou slučitelnými s acquis Společenství. 2. Toto sbližování započne dnem podpisu dohody a do konce období stanoveného v článku 5 této dohody se postupně rozšíří na všechny prvky acquis Společenství zmíněné v této dohodě. V počáteční etapě se zejména zaměří na určité základní prvky acquis vnitřního trhu a na další oblasti související s obchodem v souladu s programem, který by měl být dohodnut mezi Komisí Evropských společenství a Chorvatskem. Chorvatsko v součinnosti s Komisí Evropských společenství rovněž určí úpravu sledování sbližování právních předpisů a opatření k vynucování práva, jež mají být přijata. Článek 70 Hospodářská soutěž a ostatní hospodářská ustanovení 1. Tyto postupy jsou neslučitelné s řádným fungováním dohody, mohou-li ovlivnit obchod mezi Společenstvím a Chorvatskem: i) veškeré dohody mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání podniků ve vzájemné shodě, jejichž cílem či výsledkem je znemožnění, omezení nebo narušení hospodářské soutěže. ii) zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Společenství nebo Chorvatska jako celku nebo na jeho podstatné části, iii) každá státní podpora, která narušuje nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž zvýhodňováním některých podniků nebo výrobků. 2. Jakékoli postupy, které jsou v rozporu s tímto článkem, se posuzují na základě kritérií vyplývajících z používání pravidel hospodářské soutěže platných ve Společenství, zejména z článků 81, 82, 86 a 87 Smlouvy o založení Evropského společenství a výkladových nástrojů přijatých orgány Společenství. 3. Obě strany zajistí, aby byl určen funkčně nezávislý státní orgán vybavený oprávněním pro úplné provádění odst. 1 bodů i) a ii) tohoto článku s ohledem na soukromé a státní podniky a podniky se zvláštním oprávněním. 4. Chorvatsko ustaví do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost funkčně nezávislý orgán vybavený oprávněním pro úplné provádění odst. 1 bodu iii) tohoto článku. Tento orgán bude mít mimo jiné oprávnění pro schvalování programů státní podpory a individuálních podpor ve shodě s odstavcem 2 tohoto článku a oprávnění nařídit vrácení státní podpory, která byla poskytnuta nezákonně. 5. Obě strany zajistí průhlednost v oblasti státní podpory mimo jiné tím, že druhé straně poskytnou každoročně pravidelnou zprávu nebo podobný dokument, který odpovídá metodologii a struktuře sledování státních podpor ve Společenství. Na žádost jedné strany poskytne druhá strana informace o jednotlivých zvláštních případech státní podpory. 6. Chorvatsko sestaví celkový přehled programů podpory zřízených před ustavením orgánu podle odstavce 4 a přizpůsobí tyto programy podpory kritériím podle odstavce 2 nejpozději do čtyř let od vstupu této dohody v platnost. 7. a) Pro účely používání ustanovení odst. 1 bodu iii) strany uznávají, že v prvních čtyřech letech po vstupu této dohody v platnost se státní podpory udělené Chorvatskem posuzují s ohledem na skutečnost, že se Chorvatsko považuje za oblast shodnou s oblastmi Společenství podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o založení Evropského společenství. b) Do tří let od vstupu této dohody v platnost Chorvatsko předloží Komisi Evropských společenství údaje o svém HDP na obyvatele, harmonizované na úrovni NUTS II. Orgán podle odstavce 4 a Komise Evropských společenství poté společně zhodnotí způsobilost chorvatských regionů a maximální výši podpory ve vztahu k této způsobilosti, aby bylo možné na základě příslušných pokynů Společenství vytvořit mapu poskytování regionální podpory. 8. Pokud jde o produkty uvedené v kapitole II hlavy IV: — odst. 1 bod iii) se nepoužije, — veškeré postupy, které jsou v rozporu s odst. 1 bodem i), se posuzují podle kritérií stanovených Společenstvím na základě článků 36 a 37 Smlouvy o založení Evropského společenství a zvláštních nástrojů Společenství přijatých na tomto základě. 9. Považuje-li jedna ze stran určitý postup za neslučitelný s podmínkami odstavce 1 tohoto článku, může po konzultaci v rámci Rady stabilizace a přidružení nebo 30 pracovních dnů po podání žádosti o tyto konzultace přijmout vhodná opatření. Tento článek se nijak nedotýká nebo neovlivňuje přijímání antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření jednotlivými stranami v souladu s příslušnými články GATT 1994 a Dohody o WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nebo souvisejících vnitřních právních předpisů. Článek 71 Duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví 1. Na základě tohoto článku a přílohy VIII potvrzují strany význam, který přikládají zajištění náležité a účinné ochrany a vymáhání práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví. 2. Chorvatsko přijme nezbytná opatření, aby nejpozději do tří let od vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, která odpovídá odpovídající úrovni ve Společenství, včetně účinných prostředků k prosazování těchto práv. 3. Rada stabilizace a přidružení může Chorvatsku uložit, aby přistoupilo k jednotlivým mnohostranným úmluvám v této oblasti. 4. Vzniknou-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví problémy dotýkající se obchodních podmínek, jsou na žádost kterékoli ze stran neprodleně předloženy Radě stabilizace a přidružení s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení. Článek 72 Veřejné zakázky 1. Strany pokládají za žádoucí cíl otevření veřejných nabídkových řízení na základě zásad nediskriminace a vzájemnosti, zejména v rámci WTO. 2. Chorvatským společnostem, nehledě na to, zda jsou usazeny ve Společenství či nikoli, se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením ve Společenství podle pravidel Společenství pro zadávání veřejných zakázek, přičemž se jim dostane neméně výhodného zacházení, než jaké se poskytuje společnostem Společenství. Výše uvedená ustanovení se budou vztahovat rovněž na zakázky v oblasti veřejných služeb, jakmile chorvatská vláda přijme právní předpisy, jež do této oblasti zavedou pravidla Společenství. Společenství bude pravidelně zkoumat, zda Chorvatsko takové právní předpisy skutečně zavedlo. Společnostem Společenství neusazeným v Chorvatsku se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením v Chorvatsku podle zákona o veřejných zakázkách, přičemž se jim dostane neméně výhodného zacházení, než jaké se poskytuje chorvatským společnostem. Společnostem Společenství usazeným v Chorvatsku v souladu s kapitolou II hlavy V se vstupem této dohody v platnost poskytne přístup k veřejným nabídkovým řízením, přičemž se jim dostane zacházení neméně výhodného, než jaké se poskytuje společnostem chorvatským společnostem. Rada stabilizace a přidružení pravidelně přezkoumá, zda má Chorvatsko možnost poskytnut přístup k veřejným nabídkovým řízením v Chorvatsku všem společnostem Společenství. 3. Pokud jde o usazování, činnost a poskytování služeb mezi Společenstvím a Chorvatskem, jakož i o zaměstnávání a pohyb pracovních sil související s prováděním veřejných zakázek, použijí se ustanovení článků 45 až 68. Článek 73 Normalizace, metrologie, uznávání a posuzování shody 1. Chorvatsko přijme nezbytná opatření s cílem postupně dosáhnout shody s technickými předpisy Společenství a evropskými normalizačními a metrologickými postupy a postupy pro uznávání a posuzování shody. 2. Za tímto účelem strany v raném stádiu započnou: — podporovat používání technických předpisů Společenství a evropských norem, testů a postupů pro posuzování shody, — v případě potřeby uzavírat evropské protokoly o uznávání shody, — napomáhat rozvoji kvalitní infrastruktury: normalizace, metrologie, uznávání a posuzování shody, — podporovat účast Chorvatska na práci evropských specializovaných organizací, zejména CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMED. Článek 74 Ochrana spotřebitele Strany budou spolupracovat s cílem sladit normy ochrany spotřebitele v Chorvatsku s normami Společenství. Účinná ochrana spotřebitele je nezbytná pro zajištění správného fungování tržního hospodářství a tato ochrana závisí na rozvoji správní infrastruktury s cílem zajistit dozor nad trhem a vynucování práva v této oblasti. Za tímto účelem a s ohledem na své společné zájmy strany podpoří a zajistí: — harmonizaci právních předpisů a sladění ochrany spotřebitele v Chorvatsku s ochranou spotřebitele ve Společenství, — politiku aktivní ochrany spotřebitele včetně nárůstu informovanosti a rozvoje nezávislých organizací, — účinnou právní ochranu spotřebitelů s cílem zlepšit kvalitu spotřebního zboží a uchovat vhodné bezpečnostní normy. HLAVA VII SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI ÚVOD Článek 75 Posílení institucí a právního státu Při spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí přisuzují strany zvláštní důležitost konsolidaci právního státu a posílení institucí na všech úrovních ve správní oblasti obecně, a zejména vynucování zákonů a soudního aparátu. Spolupráce v oblasti spravedlnosti se zaměří zejména na nezávislosti soudnictví, zvýšení jeho účinnosti a odbornou přípravu právníků. SPOLUPRÁCE V OBLASTI POHYBU OSOB Článek 76 Víza, hraniční kontroly, azyl a migrace 1. Strany budou spolupracovat v oblasti víz, hraničních kontrol, azylu a migrace a stanoví rámec spolupráce v těchto oblastech, včetně regionální úrovně. 2. Spolupráce v oblastech uvedených v odstavci 1 vychází ze vzájemných konzultací a z úzké součinnosti mezi stranami a měla by zahrnovat technickou a správní pomoc pro: — výměnu informací o právních předpisech a postupech, — vypracování právních předpisů, — posílení účinnosti institucí, — odbornou přípravu personálu, — bezpečnost cestovních dokladů a odhalování falešných dokladů. 3. Spolupráce se zaměří zejména: — v oblasti azylu na rozvoj a provádění vnitrostátních právních předpisů tak, aby odpovídaly normám Ženevské úmluvy z roku 1951 a Newyorkského protokolu z roku 1967, a zajistí tak dodržování zásady nenavracení, — v oblasti legální migrace na pravidla přijímání, práva a statut přijatých osob. Pokud jde o migraci, strany se dohodly zacházet nestranně se státními příslušníky ostatních zemí, kteří se legálně zdržují na jejich území, a podporovat integrační politiku, jež má za cíl zaručit jim práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jejich vlastních občanů. Rada stabilizace a přidružení může doporučit další témata pro spolupráci podle tohoto článku. Článek 77 Prevence a kontrola nedovoleného přistěhovalectví; zpětné přebírání 1. Strany se dohodly na spolupráci za účelem prevence a kontroly nedovoleného přistěhovalectví. Za tímto účelem: — Chorvatsko souhlasí se zpětným přebíráním svých státních příslušníků, kteří se protiprávně zdržují na území členského státu, na žádost tohoto členského státu a bez dalších náležitostí, — a každý členský stát Evropské unie souhlasí se zpětným přebíráním svých státních příslušníků, kteří se protiprávně zdržují na území Chorvatska, na jeho žádost a bez dalších náležitostí. Členské státy Evropské unie a Chorvatsko poskytnou svým státním příslušníkům vhodné doklady totožnosti a poskytnou jim za tímto účelem nezbytné správní prostředky. 2. Strany se dohodly, že na požádání uzavřou dohodu mezi Chorvatskem a Evropským společenstvím, upravující zvláštní povinnosti Chorvatska a členských států Evropské unie týkající se zpětného přebírání, včetně povinnosti zpětného přebírání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti. 3. Do uzavřením dohody se Společenstvím uvedené v odstavci 2 souhlasí Chorvatsko s uzavřením dvoustranných dohod s jednotlivými členskými státy Evropské unie na žádost některého z členských států, které by upravovaly zvláštní povinnosti v oblasti zpětného přebírání mezi Chorvatskem a dotyčným členským státem, včetně povinnosti zpětného přebírání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti. 4. Rada stabilizace a přidružení přezkoumá, jaké jiné společné úsilí může být vyvinuto pro prevenci a kontrolu nedovoleného přistěhovalectví, včetně obchodu s lidmi. SPOLUPRÁCE V OBLASTI PRANÍ PENĚZ A NEDOVOLENÝCH DROG Článek 78 Boj proti praní peněz 1. Strany se shodly na nutnosti vynaložit veškeré úsilí a spolupracovat s cílem zabránit používání svých finančních soustav k praní výnosů z trestné činnosti obecně, a zejména z trestné činnosti související s drogami. 2. Spolupráce v této oblasti může zahrnout správní a technickou pomoc za účelem rozvoje provádění pravidel a účinného fungování vhodných norem a mechanismů zaměřených proti praní peněz, které jsou rovnocenné normám a mechanismům, jež v této oblasti přijalo Společenství a mezinárodní fóra. Článek 79 Spolupráce v oblasti nedovolených drog 1. Smluvní strany v rámci své pravomoci a působnosti budou spolupracovat na zajištění vyváženého a integrovaného přístupu k potírání drog. Cílem protidrogových politik a akcí je snížení nabídky, obchodu a poptávky po nedovolených drogách, stejně jako účinnější kontrola prekurzorů. 2. Strany se dohodnou na nutných metodách spolupráce pro dosažení těchto cílů. Akce budou založeny na společně dohodnutých zásadách v souladu s protidrogovou strategií EU. Spolupráce mezi stranami bude zahrnovat technickou a správní pomoc zejména v těchto oblastech: — vypracování vnitrostátních právních předpisů a politik, — zřizování institucí a informačních center, — odborná příprava personálu, — výzkum v oblasti drog, — a prevence zneužití prekurzorů používaných k nedovolené výrobě drog. Strany se mohou dohodnout na zahrnutí dalších oblastí. SPOLUPRÁCE V TRESTNÍCH VĚCECH Článek 80 Prevence a boj proti trestné činnosti a jiným protiprávním činnostem 1. Strany se dohodly na spolupráci v oblasti prevence a boje proti trestné činnosti a protiprávním činnostem, organizovaným i neorganizovaným, jako jsou: — obchod s lidmi, — protiprávní ekonomické činnosti, zejména korupce, padělání peněz, protiprávní transakce s produkty, jako je průmyslový odpad a radioaktivní materiál, a transakce zahrnující zakázané produkty nebo padělky, — nedovolený obchod s omamnými a psychotropními látkami, — pašování, — nedovolený obchod se zbraněmi, — terorismus. Spolupráce ve výše uvedených záležitostech bude předmětem konzultací a úzké součinnosti mezi stranami. 2. Technická a správní pomoc v této oblasti může zahrnovat: — vypracování vnitrostátních právních předpisů v oblasti trestního práva, — zvýšení účinnosti institucí pověřených bojem proti trestné činnosti a prevencí trestné činnosti, — odbornou přípravu personálu a rozvoj vyšetřovacích zařízení, — vypracování opatření prevence trestné činnosti. HLAVA VIII POLITIKY SPOLUPRÁCE Článek 81 1. Společenství a Chorvatsko naváží úzkou spolupráci s cílem přispět k rozvoji a růstovému potenciálu Chorvatska. Tato spolupráce posílí stávající hospodářské vazby na nejširším možném základě ku prospěchu obou stran. 2. Politiky a další opatření budou pojaty tak, aby vedly k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Chorvatska. Tyto politiky by měly zajistit, že budou od počátku rovněž plně začleněna hlediska ochrany životního prostředí a že budou spojena s požadavky harmonického sociálního rozvoje. 3. Politiky spolupráce budou integrovány do regionálního rámce spolupráce. Zvláštní pozornost se bude muset věnovat opatřením, která mohou posílit spolupráci mezi Chorvatskem a s ním sousedícími zeměmi včetně členských států, čímž se přispěje ke stabilitě regionu. Rada stabilizace a přidružení může určit priority mezi níže uvedenými politikami spolupráce a v jejich rámci. Článek 82 Hospodářská politika 1. Společenství a Chorvatsko usnadní proces hospodářských reforem spoluprací směřující k lepšímu pochopení základních prvků svých ekonomik a provádění hospodářské politiky v tržním hospodářství. 2. Za tímto účelem budou Společenství a Chorvatsko spolupracovat při: — výměně informací o makroekonomickém výkonu a vyhlídkách a o rozvojových strategiích, — společné analýze hospodářských otázek společného zájmu, včetně vytváření rámce hospodářské politiky a nástrojů k jejímu provádění, — podpoře širší spolupráce zaměřené na urychlení předávání know-how a přístupu k novým technologiím. 3. Na žádost orgánů Chorvatska může Společenství poskytnout pomoc určenou na podporu úsilí Chorvatska o postupné sblížení jeho politiky s politikou Hospodářské a měnové unie. Spolupráce v této oblasti zahrnuje neformální výměnu informací o zásadách a fungování Hospodářské a měnové unie a Evropského systému centrálních bank. Článek 83 Spolupráce v oblasti statistiky 1. Cílem spolupráce v oblasti statistiky je vyvinout v Chorvatsku účinný a udržitelný statistický systém schopný poskytovat v řádné době spolehlivé, objektivní a přesné údaje nezbytné pro plánování a sledování procesu transformace a reforem v Chorvatsku. Umožní ústřednímu statistickému úřadu Chorvatska lépe vyhovět potřebám jeho zákazníků ve veřejné správě i v soukromých podnicích. Statistický systém musí odpovídat základním statistickým zásadám vydaným Organizací spojených národů a ustanovením evropského práva v oblasti statistiky, přičemž se přiblíží k acquis Společenství v oblasti statistiky. 2. Za tímto účelem strany spolupracují zejména v těchto oblastech: — podpora vývoje účinného statistického systému v Chorvatsku, založeného na vhodném institucionálním rámci, — harmonizace s mezinárodními a evropskými normami a klasifikacemi, aby byl vnitrostátní statistický systém schopen přijmout acquis Společenství v oblasti statistiky, — poskytování příslušných socioekonomických údajů hospodářským subjektům soukromého i veřejného sektoru a výzkumnému společenství, — poskytování údajů potřebných pro podporu a sledování hospodářské reformy, — zajištění důvěrnosti jednotlivých údajů, — postupné zvyšování sběru dat a jejich přenosu do Evropského statistického systému. 3. Spolupráce v této oblasti zahrnuje, zejména poskytování informací o metodách, přenos know-how a odbornou přípravu. Článek 84 Bankovnictví, pojišťovnictví a ostatní finanční služby 1. Strany budou spolupracovat s cílem vytvořit a rozvíjet vhodný rámec pro podporu odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a finančních služeb v Chorvatsku. Spolupráce se zaměří na tyto oblasti: — přijetí společného účetního systému slučitelného s evropskými normami, — posílení a restrukturalizace bankovních, pojišťovacích a ostatních finančních systémů, — zlepšení dozoru a regulace bankovních a ostatních finančních služeb, — výměnu informací, zejména pokud jde o navrhované právní předpisy, — přípravu překladů a terminologických slovníčků. 2. Strany budou spolupracovat s cílem rozvíjet v Chorvatsku účinné systémy auditu podle standardních metod a postupů Společenství. Spolupráce se zaměří na tyto oblasti: — technickou pomoc chorvatskému státnímu auditnímu úřadu, — vytváření vnitřních auditních jednotek ve veřejné správě, — výměnu informací o systémech auditu, — sjednocení auditní dokumentace, — vzdělávací a poradenskou činnost. Článek 85 Podpora a ochrana investic 1. Spolupráce se zaměří na vytvoření příznivého prostředí pro domácí i zahraniční soukromé investice. 2. Konkrétní cíle spolupráce budou zahrnovat: — zlepšení právního rámce, který podporuje a ochraňuje investice, ze strany Chorvatska, — tam, kde je to vhodné, uzavření dvoustranných dohod s členskými státy o podpoře a ochraně investic, — zlepšení ochrany investic. Článek 86 Průmyslová spolupráce 1. Cílem spolupráce je podpora modernizace a restrukturalizace chorvatského průmyslu a jeho jednotlivých odvětví, jakož i průmyslová spolupráce mezi hospodářskými subjekty obou stran se zvláštním zaměřením na posílení soukromého sektoru za podmínek zajišťujících ochranu životního prostředí. 2. Iniciativy průmyslové spolupráce odrážejí priority stanovené oběma stranami. Berou v úvahu regionální aspekty průmyslového rozvoje a tam, kde je to na místě, podporují nadnárodní společnosti. Tyto iniciativy by zejména měly usilovat o zajištění vhodného rámce pro podniky, zlepšení know-how, řízení a podpory trhů, transparentnosti trhů a podnikatelského prostředí. Zvláštní pozornost bude věnována zavedení účinných opatření na podporu vývozu v Chorvatsku. Článek 87 Malé a střední podniky Strany usilují o rozvoj a posílení malých a středních podniků soukromého sektoru, o vytváření nových podniků v oblastech s růstovým potenciálem a spolupráci mezi malými a středními podniky ve Společenství a v Chorvatsku. Článek 88 Cestovní ruch 1. Cílem spolupráce mezi stranami v oblasti cestovního ruchu je usnadnění a podpora cestovního ruchu a obchodu v oblasti cestovního ruchu prostřednictvím převodu know-how, účasti Chorvatska ve významných evropských organizacích cestovního ruchu a studium příležitostí pro společné akce, zejména v regionálních projektech cestovního ruchu. 2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje: — výměnu názorů o významných záležitostech společného zájmu, které mají vliv na odvětví cestovního ruchu a převod know-how, — podporu rozvoje infrastruktury, která příznivě ovlivňuje investice do odvětví cestovního ruchu, — hodnocení regionálních projektů cestovního ruchu. Článek 89 Clo 1. Strany budou spolupracovat, aby zajistily dodržování všech ustanovení, která mají být přijata v souvislosti s obchodem, a dosáhly sblížení chorvatského celního systému a celního systému Společenství a napomohly tak usnadnit liberalizaci plánovanou podle této dohody. 2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje: — možnost propojení tranzitního systému Společenství a Chorvatska, stejně jako použití jednotného správního dokladu (JSD), — zlepšení a zjednodušení kontrol a náležitostí v přepravě zboží, — rozvoj přeshraniční infrastruktury mezi stranami, — rozvoj celní spolupráce na podporu zavádění moderních celních informačních systémů, — vzájemnou výměnu informací, zejména o metodách šetření, — přijetí kombinované nomenklatury Chorvatskem, — odbornou přípravu celních úředníků. 3. Aniž je dotčena další spolupráce uvedená v této dohodě, zejména v článcích 77, 78 a 80, vzájemná pomoc mezi správními orgány stran v celních záležitostech probíhá podle protokolu 5. Článek 90 Daně Strany zřídí spolupráci v daňové oblasti včetně opatření s cílem další reformy daňového systému a restrukturalizace správy daní s cílem zajistit účinný výběr daní a boj proti daňovým podvodům. Článek 91 Sociální spolupráce 1. Pokud jde o zaměstnávání, zaměří se spolupráce stran zejména na modernizaci služeb vyhledávání zaměstnání a profesní orientace, zavedení podpůrných opatření a podporu místního rozvoje při podpoře restrukturalizace průmyslu a trhu práce. Zahrnuje rovněž opatření jako jsou studie, vysílání odborníků, informační a školicí akce. 2. Pokud jde o sociální zabezpečení, bude spolupráce mezi stranami usilovat o přizpůsobení chorvatského systému sociálního zabezpečení novým hospodářským a sociálním požadavkům, zejména prostřednictvím služeb odborníků a organizací informačních a školicích činností. 3. Spolupráce mezi stranami zahrnuje úpravu chorvatských právních předpisů týkajících se pracovních podmínek a rovných příležitostí pro ženy a muže. 4. Strany rozvíjejí vzájemnou spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků, přičemž se jako měřítko použije úroveň ochrany existující ve Společenství. Článek 92 Zemědělství a zemědělsko-průmyslové odvětví Cílem spolupráce v této oblasti je modernizace a restrukturalizace zemědělství a zemědělsko-průmyslového odvětví v souladu s pravidly a normami Společenství, hospodaření s vodou, rozvoj venkova, postupná harmonizace veterinárních a rostlinolékařských právních předpisů s normami Společenství a rozvoj lesnictví v Chorvatsku. Článek 93 Rybolov Společenství a Chorvatsko prozkoumají možnost stanovení oblastí společného zájmu v odvětví rybolovu, jež by svou povahou měly být oboustranně výhodné. Článek 94 Vzdělávání a odborná příprava 1. Strany budou spolupracovat s cílem zvyšovat úroveň obecného vzdělání a odborné kvalifikace v Chorvatsku. 2. Program Tempus přispěje k posílení spolupráce mezi oběma stranami v oblasti výchovy, odborného vzdělávání, podpory demokracie, právního státu a hospodářských reforem. 3. K modernizaci vzdělávacích struktur a činností v Chorvatsku přispěje také Evropská nadace odborného vzdělávání. Článek 95 Kulturní spolupráce Strany se zavazují podporovat kulturní spolupráci. Tato spolupráce mimo jiné slouží ke zvýšení vzájemného porozumění a úcty mezi jednotlivci, společenstvími a národy. Článek 96 Informace a komunikace Společenství a Chorvatsko podniknou nezbytná opatření na podporu vzájemné výměny informací. Prioritu budou mít programy zaměřené na poskytování základních informací o Společenství široké veřejnosti a specializovanějších informací odborným kruhům v Chorvatsku. Článek 97 Spolupráce v audiovizuální oblasti 1. Strany budou spolupracovat při podpoře audiovizuálního průmyslu v Evropě a podporovat koprodukci v oblasti filmu a televize. 2. Chorvatsko sladí své politiky týkající se regulace obsahu přeshraničního vysílání s politikami Společenství a harmonizuje své právní předpisy s acquis Společenství, přičemž bude věnovat zvláštní pozornost záležitostem souvisejícím se získáváním práv duševního vlastnictví pro programy a vysílání prostřednictvím satelitu nebo kabelu. Článek 98 Infrastruktura elektronických komunikací a související služby 1. Strany posílí spolupráci v oblasti infrastruktury elektronických komunikací, včetně klasických telekomunikačních sítí a odpovídajících elektronických audiovizuálních přenosových sítí a souvisejících služeb s cílem konečného sladění Chorvatska s acquis ode dne vstupu této dohody v platnost. 2. Výše uvedená spolupráce se zaměří především na: — rozvoj politik, — právní a regulační aspekty, — budování institucí nutných pro liberalizované prostředí, — modernizaci elektronické infrastruktury Chorvatska a její integraci do evropských a světových sítí s důrazem na zlepšení na regionální úrovni, — mezinárodní spolupráci, — spolupráci s evropskými strukturami, zejména těmi, jež se zabývají normalizací, — koordinaci postojů v mezinárodních organizacích a fórech. Článek 99 Informační společnost Strany posílí spolupráci s cílem dalšího rozvoje informační společnosti v Chorvatsku. Obecným cílem je příprava celé společnosti na digitální věk, přilákání investic a interoperabilita sítí a služeb. Chorvatské orgány za pomoci Společenství pečlivě přezkoumají všechny politické závazky přijaté v Evropské unii s cílem sladit svoji politiku s politikou Unie. Chorvatské orgány sestaví plán přijetí právních předpisů Společenství v oblasti informační společnosti. Článek 100 Doprava 1. Vedle článku 58 a protokolu 6 této dohody strany rozvinou a prohloubí spolupráci s cílem umožnit Chorvatsku: — restrukturalizovat a modernizovat dopravu a související infrastrukturu, — zlepšit pohyb osob a zboží a přístup k dopravnímu trhu prostřednictvím odstraňování správních, technických a jiných překážek, — dosahovat provozních norem srovnatelných s normami Společenství, — rozvíjet dopravní systém slučitelný a sladěný se systémem Společenství, — zlepšit ochranu životního prostředí v dopravě omezením škodlivých účinků a znečištění. 2. Spolupráce zahrnuje tyto prioritní oblasti: — rozvoj silniční, železniční, letištní, vnitrozemské plavební a přístavní infrastruktury na hlavních trasách společného zájmu a na transevropských a panevropských spojích, — řízení železnic a letišť včetně vhodné spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány, — silniční doprava, včetně jejího zdanění a sociálních aspektů a aspektů životního prostředí, — kombinovaná železniční a silniční doprava, — harmonizace statistik týkajících se mezinárodní dopravy, — modernizace technických dopravních zařízení v souladu s normami Společenství a pomoc při získávání financí k tomuto účelu, zejména pokud jde o dopravu silniční a železniční, multimodální přepravu a překládku, — podpora společných technologických a výzkumných programů, — přijetí koordinovaných dopravních politik slučitelných s politikami používanými ve Společenství. Článek 101 Energetika 1. Spolupráce odráží zásady tržního hospodářství a Smlouvy o Evropské energetické chartě a rozvíjí se s cílem postupné integrace evropských energetických trhů. 2. Spolupráce zahrnuje především: — formulaci a plánování energetické politiky včetně modernizace infrastruktury, zlepšení a diverzifikace nabídky a zlepšení přístupu na energetický trh včetně zjednodušení tranzitu, přenosu a distribuce a obnovy propojení elektrických sítí regionálního významu se sousedními zeměmi, — řízení a odbornou přípravu pro odvětví energetiky a převod technologií a know-how, — podporu energetických úspor, energetické účinnosti, obnovitelné energie a studia vlivu výroby a spotřeby energie na životní prostředí, — formulaci rámcových podmínek pro restrukturalizaci energetických společností a spolupráci mezi podniky v této oblasti, — tvorbu regulačního rámce v energetickém odvětví v souladu s acquis Společenství. Článek 102 Jaderná bezpečnost 1. Strany budou spolupracovat v oblasti jaderné bezpečnosti a ochrany. Spolupráce může zahrnovat tato témata: — zlepšení chorvatských právních a správních předpisů ohledně jaderné bezpečnosti a posílení orgánů dozoru a jejich prostředků, — ochrana před zářením včetně sledování záření emitovaného do životního prostředí, — nakládání s radioaktivním odpadem, případně vyřazování jaderných zařízení z provozu, — podpora dohod mezi členskými státy EU nebo Euratomem a Chorvatskem ohledně včasného ohlášení v případě jaderných havárií a ohledně připravenosti na mimořádné události, jakož i přeshraničních seismologických výzkumů a ohledně otázek jaderné bezpečnosti obecně tam, kde je to vhodné, — potíže s palivovým cyklem, — ochrana jaderných materiálů, — posílení dozoru a kontrol přepravy materiálů citlivých na radioaktivní znečištění, — odpovědnost třetích stran za škody způsobené provozem jaderných zařízení. Článek 103 Životní prostředí 1. Strany rozvíjejí a posilují svou spolupráci v zásadním úkolu boje proti zhoršování životního prostředí s cílem podpořit udržitelnost životního prostředí. 2. Spolupráce se může týkat těchto prioritních oblastí: — jakost vody včetně čištění odpadních vod, zejména na přeshraničních vodních tocích, — boj proti místnímu, regionálnímu a přeshraničnímu znečištění ovzduší a vody (včetně pitné vody), — účinné sledování úrovní znečištění a emisí, — rozvoj strategií s ohledem na globální a klimatické otázky, — účinná, udržitelná a čistá výroba a spotřeba energie, — klasifikace chemických látek a bezpečné nakládání s nimi, — bezpečnost průmyslových závodů, — snižování produkce odpadu, jeho recyklace a bezpečné odstranění, provádění Basilejské úmluvy o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování (Basilej 1989), — vliv zemědělství na životní prostředí; eroze a znečištění půdy zemědělskými chemikáliemi, ochrana flóry a fauny, včetně lesů, a zachování biologické rozmanitosti, — územní plánování, včetně plánování výstavby a urbanistického plánování, — používání hospodářských a finančních nástrojů ke zlepšování životního prostředí, — provádění posuzování vlivů na životní prostředí a strategické posuzování životního prostředí, — soustavné sbližování právních předpisů s normami Společenství, — mezinárodní úmluvy v oblasti životního prostředí, jejichž stranou je Společenství, — spolupráce na regionální a mezinárodní úrovni, — vzdělávání a informovanost o otázkách životního prostředí a udržitelného rozvoje. 3. V oblasti ochrany před přírodními katastrofami strany budou spolupracovat za účelem zajištění ochrany osob, zvířat, majetku a životního prostředí proti katastrofám způsobeným člověkem. Za tímto účelem může spolupráce zahrnout tyto oblasti: — výměnu výsledků vědeckých a výzkumných rozvojových projektů, — systémy vzájemného a včasného hlášení a varování o nebezpečích, katastrofách a jejich následcích, — cvičení záchrany a pomoci a systémy pomoci v případě katastrofy, — výměnu zkušeností při obnově a rekonstrukci po katastrofě. Článek 104 Spolupráce při výzkumu a technologickém rozvoji 1. Strany podporují dvoustrannou spolupráci v civilním vědeckém výzkumu a technologickém rozvoji na základě vzájemné výhodnosti a s ohledem na dostupnost zdrojů, přiměřený přístup ke svým programům, s výhradou vhodné úrovně účinné ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví. 2. Tato spolupráce zahrnuje: — výměnu vědeckých a technických informací a organizování společných vědeckých setkání, — společné činnosti výzkumu a technologického rozvoje, — činnosti odborné přípravy a programy mobility pro vědce, výzkumníky a techniky zapojené do výzkumu a technologického rozvoje na obou stranách. 3. Tato spolupráce se provádí podle zvláštního režimu, který bude sjednán a uzavřen v souladu s postupy přijatými každou ze stran a bude mimo jiné obsahovat odpovídající ustanovení o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví. Článek 105 Regionální a místní rozvoj Strany posílí spolupráci v oblasti regionálního rozvoje s cílem přispět k hospodářskému rozvoji a snížit regionální nerovnováhu. Zvláštní pozornost bude poskytnuta přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. Za tímto účelem se může uskutečnit výměna informací a odborníků. HLAVA IX FINANČNÍ SPOLUPRÁCE Článek 106 Za účelem dosažení cílů této dohody a v souladu s články 3, 107 a 109 může Chorvatsko získat finanční pomoc Společenství ve formě grantů a půjček, včetně půjček od Evropské investiční banky. Článek 107 Finanční pomoc ve formě grantů bude prováděna prostřednictvím opatření uvedených v odpovídajícím nařízení Rady v rámci víceletého orientačního rámce, který Společenství zřídí po konzultacích s Chorvatskem. Celkové cíle pomoci ve formě budování institucí a investic přispějí k demokratickým, hospodářským a institucionálním reformám Chorvatska v souladu s procesem stabilizace a přidružení. Finanční pomoc se může týkat všech oblastí harmonizace právních předpisů a politik spolupráce této dohody, včetně spravedlnosti a vnitřních věcí. Mělo by být zohledněno plné provádění infrastrukturních projektů společného zájmu určených v protokolu 6. Článek 108 Na žádost Chorvatska a v případě zvláštní potřeby může Společenství v součinnosti s mezinárodními finančními institucemi přezkoumat možnost výjimečně poskytnout makrofinanční pomoc podléhající určitým podmínkám, s ohledem na dostupnost všech finančních zdrojů. Článek 109 S cílem umožnit optimální využití dostupných zdrojů zajistí strany, aby se příspěvky Společenství poskytovaly v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů, jako jsou členské státy, ostatní země a mezinárodní finanční instituce. Za tímto účelem si budou strany pravidelně vyměňovat informace o všech zdrojích pomoci. HLAVA X INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 110 Zřizuje se Rada stabilizace a přidružení, která dohlíží na používání a provádění této dohody. Schází se na vhodné úrovni v pravidelných intervalech a když to vyžadují okolnosti. Zkoumá všechny důležité otázky vzniklé v rámci této dohody a všechny další dvoustranné nebo mezinárodní otázky společného zájmu. Článek 111 1. Rada stabilizace a přidružení se skládá z členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a z členů chorvatské vlády na straně druhé. 2. Rada stabilizace a přidružení přijme svůj jednací řád. 3. Členové Rady stabilizace a přidružení se mohou nechat zastupovat v souladu s podmínkami, které budou stanoveny v jejím jednacím řádu. 4. V předsednictví Rady stabilizace a přidružení se střídají zástupce Evropského společenství a zástupce Chorvatska v souladu s ustanoveními, které budou stanoveny v jejím jednacím řádu. 5. Evropská investiční banka se účastní práce Rady stabilizace a přidružení jako pozorovatel v otázkách, které se jí týkají. Článek 112 Rada stabilizace a přidružení je oprávněna za účelem dosažení cílů této dohody a v případech uvedených v této dohodě přijímat rozhodnutí. Přijatá rozhodnutí jsou závazná pro obě strany, které podniknou opatření nezbytná k jejich provedení. Rada stabilizace a přidružení může také vydávat vhodná doporučení. Svá rozhodnutí a doporučení vydává ve shodě obou stran. Článek 113 Každá strana může předložit Radě stabilizace a přidružení jakýkoli spor týkající se používání nebo výkladu této dohody. Rada stabilizace a přidružení může tento spor urovnat prostřednictvím závazného rozhodnutí. Článek 114 1. Radě stabilizace a přidružení je při výkonu jejích povinností nápomocen Výbor stabilizace a přidružení, složený ze zástupců Rady Evropské unie a zástupců Komise Evropských společenství na jedné straně a ze zástupců Chorvatska na straně druhé. 2. Rada stabilizace a přidružení ve svém jednacím řádu stanoví povinnosti Výboru stabilizace a přidružení, mezi něž patří příprava zasedání Rady stabilizace a přidružení, a určí, jak bude výbor fungovat. 3. Rada stabilizace a přidružení může přenést jakoukoli ze svých pravomocí na Výbor stabilizace a přidružení. V tomto případě přijímá Výbor stabilizace a přidružení svá rozhodnutí v souladu s podmínkami stanovenými v článku 112. Článek 115 Výbor stabilizace a přidružení může vytvářet podvýbory. Článek 116 Zřizuje se Parlamentní výbor stabilizace a přidružení. Je forem pro výměnu názorů mezi členy chorvatského parlamentu a Evropského parlamentu. Schází se ve lhůtách, které si sám určí. Parlamentní výbor stabilizace a přidružení tvoří členové Evropského parlamentu na jedné straně a členové chorvatského parlamentu na straně druhé. Parlamentní výbor stabilizace a přidružení přijme svůj jednací řád. V předsednictví Parlamentního výboru stabilizace a přidružení se střídají Evropský parlament a chorvatský parlament v souladu s ustanoveními, které budou stanoveny v jeho jednacím řádu. Článek 117 V rámci působnosti této dohody se obě strany zavazují zajistit, aby fyzické a právnické osoby druhé strany neměly ve srovnání s vlastními státními příslušníky znevýhodněný přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá osobní a vlastnická práva. Článek 118 Tato dohoda nebrání jednotlivým stranám přijmout opatření, a) která považují za nezbytná pro zabránění úniku informací, který by byl v rozporu s jejich zásadními bezpečnostními zájmy; b) která se týkají výroby zbraní, střeliva nebo vojenského materiálu nebo obchodu s nimi, nebo výzkumu, vývoje nebo výroby, jež jsou nepostradatelné pro obranné účely, nenarušují-li tato opatření podmínky hospodářské soutěže u výrobků neurčených výhradně pro vojenské účely; c) která považují za zásadní pro vlastní bezpečnost v případě vážných vnitřních nepokojů, jež ohrožují zachovávání práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí, jež představuje nebezpečí války, nebo pro plnění závazků přijatých za účelem zachovávání míru a mezinárodní bezpečnosti. Článek 119 1. V oblastech upravených touto dohodou a aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení obsažená v této dohodě: — nesmí úprava uplatňovaná Chorvatskem vůči Společenství působit žádné znevýhodnění mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či podniky, — nesmí úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Chorvatsku působit žádné znevýhodnění mezi chorvatskými státními příslušníky nebo jejich společnostmi či podniky. 2. Odstavcem 1 není dotčeno právo stran uplatňovat odpovídající opatření svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, pokud jde o jejich bydliště. Článek 120 1. Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná pro dodržování závazků podle této dohody. Dbají na to, aby bylo dosaženo cílů této dohody. 2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Před jejich přijetím, kromě zvlášť naléhavých případů, poskytne Radě stabilizace a přidružení veškeré související údaje nezbytné pro náležité posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany. 3. Při výběru opatření musí být dána přednost takovým, která nejméně narušují fungování této dohody. Tato opatření budou neprodleně oznámena Radě stabilizace a přidružení a budou předmětem konzultací v Radě stabilizace a přidružení, jestliže o to druhá strana požádá. Článek 121 Strany souhlasí s tím, že budou na žádost některé ze stran vhodnou formou bezodkladně konzultovat záležitosti výkladu nebo provádění této dohody a jiné významné aspekty vztahů mezi stranami. Tímto článkem nejsou nijak dotčeny články 31, 38, 39 a 43. Článek 122 Dokud nebude dosaženo rovnocenných práv pro jednotlivce a hospodářské subjekty na základě této dohody, nejsou touto dohodou dotčena práva, která jim jsou poskytnuta na základě stávajících dohod mezi jedním nebo více členskými státy na jedné straně a Chorvatskem na straně