20070628

Usnesení [1]

o migraci kvalifikovaných pracovníků a jejích důsledcích pro vnitrostátní rozvoj

Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU,

- s ohledem na shromáždění ve Wiesbadenu (Německo) ve dnech 25. až 28. června 2007,

- s ohledem na články 177, 178, 179, 180, 181 a 181a Smlouvy o založení Evropského společenství,

- s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy africké, karibské a tichomořské skupiny států na straně jedné a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, která byla podepsána dne 23. června 2000 v Cotonou ("Dohoda z Cotonou") [2] a která byla pozměněna v Lucemburku dne 25. června 2005 [3], a zejména na článek 13 uvedené dohody, který se týká migrace,

- s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané Vzájemné souvislosti migrace a rozvoje: některé konkrétní pokyny [4],

- s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané Strategie EU k opatřením týkajícím se nedostatku lidských zdrojů v odvětví zdravotnictví v rozvojových zemích [5],

- s ohledem na sdělení Komise Radě nazvané Příspěvek k postoji EU na téma dialogu na nejvyšší úrovni Organizace spojených národů o otázkách migrace a rozvoje [6],

- s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané Globální přístup k migraci rok poté: směrem ke komplexní evropské politice migrace [7],

- s ohledem na plán politiky Evropské komise v oblasti legální migrace [8],

- s ohledem na summit vrcholných představitelů států a vlád Africké unie (AU), který se konal v Chartúmu ve dnech 23. až 24. ledna 2006 a na němž byly znovu potvrzeny důsledky a dopad migrace na rozvoj,

- s ohledem na zprávu o migraci přijatou v březnu 2006 na plenárním zasedání Setkání expertů ze zemí EU, Latinské Ameriky a Karibiku,

- s ohledem na Bruselskou deklaraci a akční plán o azylu, migraci a mobilitě přijaté na prvním setkání ministrů zemí AKT odpovědných za azyl, migraci a mobilitu dne 13. dubna 2006 v Bruselu,

- s ohledem na společné prohlášení Afriky a EU o migraci a rozvoji, které bylo přijato na ministerské konferenci zemí EU a Afriky ve dnech 22. až 23. listopadu 2006 v Tripolisu,

- s ohledem na závěry ministerské konference zemí EU a Afriky o migraci a rozvoji, která se konala ve dnech 10. až 11. července 2006 v Rabatu,

- s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN Mezinárodní migrace a rozvoj [9],

- s ohledem na závěry zasedání Evropské rady z prosince 2005, března 2006 a prosince 2006,

- s ohledem na závěry dialogu na vysoké úrovni o migraci a rozvoji, který Valné shromáždění OSN uspořádalo v New Yorku ve dnech 14. až 15. září 2006,

- s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN Mezinárodní migrace a rozvoj [10],

- s ohledem na zprávu Světové komise pro mezinárodní migraci z října 2005 nazvanou Migrace v propojeném světě: nový směr činností [11],

- s ohledem na zprávu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) z června 2006 nazvanou Důsledky migrace pro vysílající země: dosavadní poznatky,

- s ohledem na zprávu OECD z roku 2002 nazvanou Mezinárodní mobilita vysoce kvalifikovaných pracovníků,

- s ohledem na zprávu Světové banky nazvanou Světové hospodářské vyhlídky na rok 2006: hospodářské důsledky převodů pracovních příjmů a migrace [12],

- s ohledem na zprávu Rozvojového programu OSN (UNDP) nazvanou Zpráva o lidském rozvoji za rok 2001,

- s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2006 o rozvoji a migraci [13],

- s ohledem na čl. 17 odst. 1 svého jednacího řádu,

- s ohledem na zprávu Výboru pro sociální věci a životní prostředí (AKT-EU/100.012/07/v konečném znění),

A. vzhledem k tomu, že právo jednotlivců na odchod do zahraničí je nezcizitelným lidským právem,

B. vzhledem k tomu, že se mezinárodní migrace stala v mezinárodním programu prioritním tématem, kterým se nedávno zabývali tvůrci politik na světové a evropské úrovni, v rámci evropsko-afrických vztahů a v rámci vztahů mezi Evropskou unií a státy AKT; vzhledem k tomu, že se jednotlivé strany stále více shodují na tom, že migrace a rozvoj spolu na celosvětové úrovni úzce souvisejí a že se vzájemně ovlivňují,

C. vzhledem k tomu, že v politických kruzích sílí konsenzus ohledně toho, že z lepšího řízení migrace mohou plynout velmi významné přínosy, a to zřejmě významnější než přínosy získané odstraněním překážek celosvětového obchodu,

D. vzhledem k tomu, že Evropa jak na úrovni Společenství, tak na úrovni členských států dosud nepřijala integrovanou migrační politiku a že politiky v oblasti migrace, rozvoje, obchodu a bezpečnosti jsou spravovány různými subjekty, které nejsou vzájemně koordinované,

E. vzhledem k tomu, že v otázce skutečného dopadu migrace (vysoce) kvalifikovaných pracovníků na země původu nebylo dosaženo mezinárodní shody a že diskuse o "odlivu mozků" je stále charakterizována značnými zmatky a frustrací, zejména kvůli absenci spolehlivých statistických údajů a studií hodnocení dopadu týkajících se případných doporučení pro politiky, jak přistupovat k fenoménu "odlivu mozků",

F. vzhledem k tomu, že se země EU-AKT v rámci vzájemného dialogu nezabývaly odlivem mozků v dostatečném rozsahu,

G. vzhledem k tomu, že z většiny zemí AKT emigrovalo přes 10 % vysokoškolsky vzdělaných osob do EU, Severní Ameriky a jiných rozvinutých zemí a že subsaharská Afrika představuje region, který je nejvíce postižen migrací kvalifikovaných pracovníků, neboť téměř celá oblast se musí vyrovnat s tím, že více než 20 % vysokoškolsky vzdělaných osob žije v zemích OECD [14], přičemž v některých malých zemích jejich počet dosáhl dramatických 80 % [15],

H. vzhledem k tomu, že většina vysoce kvalifikovaných přistěhovalců žijících v Evropě pochází z Afriky, ačkoliv hlavními středisky migrace jsou Asie a Latinská Amerika (13,5 % vysoce kvalifikovaných osob pobývajících v EU se narodilo v zemích, které nejsou členy OECD, přesto však žijí v EU) [16],

I. vzhledem k tomu, že statistické údaje o tocích migrace z některých zemí v Africe jsou často neúplné a neaktuální, což ztěžuje práci tvůrcům politik, pro něž jsou takové údaje významným podkladem pro rozhodování,

J. vzhledem k tomu, že se v Rozvojovém programu OSN uvádí, že rozvojové země utrpěly v důsledku odlivu mozků ztrátu ve výši několika miliard dolarů [17], vezmeme-li v úvahu význam znalostí jakožto rozhodujícího faktoru růstu v globalizovaném světě,

K. vzhledem k tomu, že odliv mozků může vést v subsaharské Africe k nedostatku pracovních sil v zásadních odvětvích, zejména ve zdravotnictví a ve školství, a může mít velmi nepříznivé dopady na poskytování a kvalitu těchto základních služeb,

L. vzhledem k tomu, že odchod kvalifikovaných pracovníků představuje pro danou zemi ztrátu plynoucí z příjmů z daní a vůbec nejhorší ztrátu, v nejlepším případě žádnou přímou návratnost, investice do předchozího vzdělání a odborné přípravy kvalifikovaných pracovníků a rovněž ztrátu odbornosti a zkušeností, které by jinak mohly přispět k rozvoji země,

M. vzhledem k tomu, odliv mozků zpomaluje inovační proces v zemi, odkud kvalifikovaní pracovníci odcházejí, a rovněž snižuje potenciál pro hospodářský růst,

N. vzhledem k tomu, že odliv mozků může mít sociální důsledky pro složení rodin, rovnost pohlaví, vzdělávání dětí a jejich zdraví,

O. vzhledem k tomu, že migrace ovlivňuje rozvoj, zdraví a vzdělání dětí migrantů, ať už se jedná o její pozitiva (převody pracovních příjmů mohou děti osvobodit od dětské práce a zvýšit výdaje domácnosti na vzdělávání a zdraví) nebo negativa (narušení rodiny a stres, menší dohled ze strany rodičů může vést ke zhoršení školní docházky i školních výsledků),

P. vzhledem k tomu, že mnohé evropské země přijaly právní předpisy, které usnadňují příchod kvalifikovaných pracovníků zvláště tím, že pod hlavičkou "žádoucí migrace" zavádějí politiky selektivního přijímání migrantů, aby mohly konkurovat Severní Americe při získávání nejschopnějších občanů z rozvojových zemí, čímž zostřily odliv kvalifikovaných pracovníků z řady zemí Jihu, zvláště drastickým způsobem ze zemí subsaharské Afriky,

Q. vzhledem k tomu, že se Evropa a země AKT zavázaly, že budou usilovat o dosažení rozvojových cílů tisíciletí, mezi něž patří cíl č. 2 (všeobecné základní vzdělání pro všechny), cíl č. 4 (snížení dětské úmrtnosti), cíl č. 5 (zlepšení zdraví matek) a cíl č. 6 (boj proti HIV/AIDS, malárii a dalším chorobám), avšak splnění uvedených cílů může být ohroženo rozsáhlým exodem vysokoškolských pedagogů, lékařů a zdravotních sester ze zemí AKT do zemí OECD a může být ještě více zkomplikováno absencí mezinárodních rámců právních předpisů navržených tak, aby bylo zajištěno dosažení cílů,

R. vzhledem k tomu, že migrace kvalifikovaných pracovníků z rozvojových zemí do Evropy je podporována hospodářskými faktory (chudoba, zaostalost, nízké platy, nevyhovující systémy školství a nedostatek pracovních sil v důsledku stárnutí a úbytku populace v zemích OECD), politickými faktory (násilí, konflikty, politický útlak, zejména intelektuálů, který se zhoršuje jejich odchodem do exilu) a zejména v případě afrických zemí pak geografickou blízkostí, společným jazykem a koloniálními nebo historickými vazbami,

S. vzhledem k tomu, že potřeba pracovní síly v evropských zemích měla nepříznivé dopady, neboť došlo k odlivu kvalifikované pracovní síly ze zemí AKT, což přispělo ke snížení kvality života a veřejných sociálních služeb v zemích AKT,

T. vzhledem k tomu, že problematika nezákonné nebo nucené migrace se řeší spíše s ohledem na bezpečnost než v širších rozvojových souvislostech a zohledněním problémů migrace v rozvojových strategiích,

U. vzhledem k tomu, že migrace může jednotlivým kvalifikovaným migrantům přinášet pozitiva, lepší hospodářské vyhlídky a vyšší platy pro rodinu, která zůstala v zemi původu, i zemi samotnou, zejména prostřednictvím převodů pracovních příjmů,

V. vzhledem k tomu, že je zapotřebí připomenout nesporný pozitivní důsledek, který může mít migrace pro podporu lepšího vzájemného pochopení mezi civilizacemi a kulturami a k překonání postkoloniálního a územního rozdělení prostřednictvím vytvoření vazeb a vztahů mezi státy a jednotlivci,

W. vzhledem k tomu, že obtížné začlenění, s nímž se migranti setkávají v přijímajících zemích, i jejich obtížné opětovné začlenění v zemi původu, diskriminace a plýtvání pracovními silami, tzv. brain waste (kdy je migrant najat na práci, pro niž je překvalifikován), mohou brzdit rozvoj kariéry migrantů,

X. vzhledem k tomu, že převody pracovních příjmů představují pro rozvojové země druhý nejvýznamnější zdroj vnějších finančních prostředků, mají pozitivní dopad v zemích původu (zejména na zvýšení příjmů rodin migrantů a zvýšení spotřeby a investování – jež jsou motorem hospodářského růstu) a mají opačný cyklický účinek v případě hospodářské krize, války nebo přírodní katastrofy, přičemž však 20 % hodnoty těchto příjmů připadne na manipulační poplatky,

Y. vzhledem k tomu, že odborníci a subjekty v praxi zpochybňují účinnost dobrovolných kodexů chování pro etické přijímání nových pracovníků (které v některých případech není v souladu s normami stanovenými Mezinárodní organizací práce (MOP)), zejména pokud se uplatňují pouze ve veřejném sektoru,

Z. vzhledem k tomu, že kruhová migrace (umožňuje oboustranný pohyb mezi zeměmi původu a cílovými zeměmi) usnadňuje mezinárodní mobilitu, posiluje vzájemné povědomí a nabízí významné příležitosti pro rozvoj hostitelských zemí i zemí původu, a proto by měla být podporována a usnadněna,

AA. vzhledem k tomu, že zpětná migrace má vyšší šance na vyřešení problému odlivu mozků a posílení rozvoje, pokud je založena na dobrovolném návratu migrantů do zemí původu, zejména je-li náležitě podpořena,

AB. vzhledem k tomu, že zpětné migranty může být paradoxně obtížné znovu začlenit do zemí původu a tito migranti mohou být rovněž ohroženi nezaměstnaností v zemích původu více než osoby, které nikdy předtím neemigrovaly,

AC. vzhledem k tomu, že je zřejmé, že sdružování skupin migrantů, jako jsou diaspory, ve vnitrostátních a nadnárodních sdruženích migrantů a zaměření jejich činnosti na rozvoj (jev známý pod označením společný rozvoj, co-development) může přinést velmi pozitivní výsledky pro přijímající i vysílající země,

AD. vzhledem k tomu, že v souvislosti se stárnutím evropského obyvatelstva vznikne ještě větší tlak na kvalifikovaný pracovní trh a tím se zhorší problémy, které jsou zřejmé již dnes, a proto bude zapotřebí migraci kvalifikované pracovní síly v zemích EU a AKT lépe řídit,

AE. vzhledem k tomu, že řešení na míru nevyhovují všem případům; vzhledem k tomu, že s ohledem na to bude nezbytné provést lepší průzkum vnitrostátních pracovních trhů v zemích AKT s cílem odstranit informační rozdíly a vhodnějším způsobem řešit záporné stránky migrace kvalifikované pracovní síly,

1. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby zvýšily své úsilí v plnění svých závazků, na nichž závisí dosažení rozvojových cílů tisíciletí, zejména snížit do roku 2015 extrémní chudobu ve světě na polovinu;

2. zdůrazňuje skutečnost, že potenciální výhody dobře řízené mezinárodní migrace mohou být větší než potenciální přínos volnějšího mezinárodního obchodu;

3. zdůrazňuje, že špatná a nesoudržná migrační politika má velmi významné důsledky, pokud jde o utrpení osob a trvalý nedostatečný rozvoj;

4. naléhá na EU a země AKT, aby se v duchu skutečného rozvojového partnerství a na základě Dohody z Cotonou, zvláště článku 13 této dohody, zabývaly výzvami spojenými s migrací, včetně odlivu pracovních sil, a aby vypracovaly specifické migrační politiky a režimy pro rozvojové země, z nichž kvalifikovaní pracovníci migrují ve velkém rozsahu – se zvláštním ohledem na země subsaharské Afriky – s cílem zmírnit nepříznivé hospodářské a sociální důsledky migrace kvalifikovaných pracovníků;

5. je znepokojen současnými migračními politikami Evropské komise a členských států EU, které se zaměřují spíše na priority bezpečnosti než na priority rozvojové;

6. je znepokojen tím, že může dojít k přijetí diskriminačních postupů Evropskou unií, pokud jde o různé kategorie migrantů, a vyzývá Evropskou komisi, aby tomu zabránila; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby rozšířila na veškeré migranty výhodné pracovní a životní podmínky, které se používají na vysoce kvalifikované migranty, jak to navrhuje Plán politiky v oblasti legální migrace [18], jenž by se měl brzy promítnout do příslušné směrnice, jako např. pracovní povolení EU (zelená karta EU) vydané jedním členským státem, avšak platné v celé Evropě;

7. zdůrazňuje, že rozvojová pomoc EU by se měla zaměřit na odstranění chudoby a tak se vyřeší některé základní příčiny migrace;

8. zdůrazňuje, že je třeba vytvořit integrované migrační politiky na mezinárodní, regionální (včetně úrovně EU a AKT) a vnitrostátní úrovni tak, aby zajistily zahrnutí problémů spojených s migrací do strategií na snížení chudoby a soulad mezi politikami ve všech oblastech, které mohou migraci ovlivňovat, jako např. zemědělství, rybolov, obchod, rozvoj, bezpečnost, spravedlnost a vnitřní věci a zahraniční věci;

9. naléhá na Evropskou komisi, členské státy EU a země AKT, aby se společně věnovaly migračním a rozvojovým politikám a aby přezkoumaly jejich součinnost s cílem posílit stejnou měrou účinnost obou politik;

10. naléhavě žádá členské státy EU, mezinárodní mezivládní instituce a další příslušné instituce, aby navrhly a provedly preventivní opatření a strategie zaměřené na odstranění rasové diskriminace, xenofobie, etnocentrismu a s nimi související nesnášenlivosti vůči migrantům ze zemí AKT;

11. domnívá se, že společná migrační politika na úrovni EU vyžaduje rozšíření postupu spolurozhodování s Parlamentem a hlasování kvalifikované většiny v Radě, a vyzývá Radu, aby podle toho jednala;

Kodexy chování

12. vítá závěry zasedání Rady EU z dubna 2006, které se zabývají nedostatkem pracovních sil ve zdravotnictví v rozvojových zemích;

13. vyzývá Evropskou komisi a členské státy EU, aby vypracovaly a uplatňovaly kodex chování EU pro etické přijímání zdravých pracovníků, jak je to uvedeno v závěrech Rady z dubna 2006 (v souladu s ustanoveními Mezinárodní organizace práce (MOP)), a vyjadřuje uznání těm členským státům EU, které tak již učinily, například Spojenému království;

14. doporučuje, aby byla působnost kodexu chování EU rozšířena na další významné oblasti, jako je vzdělání, a aby byl zdokonalený kodex založen na cíli, aby veřejné i soukromé subjekty, které přijímají pracovníky, zvolily etický přístup k najímání kvalifikovaných migrantů pracujících v jakékoliv oblasti, v níž existuje v zemi jejich původu kritický nedostatek pracovní síly, nebo aby spíše od takového najímání upustily;

15. podporuje dvoustranné a vícestranné dohody mezi zeměmi původu a přijímajícími zeměmi s cílem:

i) posílit příspěvek k rozvoji,

ii) budovat lidské a institucionální kapacity pro maximalizaci přínosů migrace,

iii) zajistit lepší sociální a hospodářské podmínky v zemích původu s cílem omezit faktory, které přimějí lidi k tomu, aby opustili svůj domov, pokud se rozhodnou zvýšit svou kvalifikaci, a

iv) podpořit prosazování a informovanost;

16. zdůrazňuje, že dobrovolný kodex chování pro etické přijímání pracovníků, zejména pokud je uplatňován pouze ve veřejném sektoru, je dobrým opatřením, avšak v žádném případě nepostačuje pro vyřešení důsledků rozsáhlé migrace kvalifikovaných pracovníků – jsou nezbytná stimulující opatření v zemích původu i přijímajících zemích;

Investice do vzdělávání

17. vyzývá Evropskou unii a země AKT, aby v rozvojových zemích významně zvýšily investice do odborné přípravy a vzdělávání a soustředily se přitom na odvětví trpící nedostatkem pracovních sil, tj. zdravotnictví a školství;

18. vyzývá země EU a AKT, aby zřídily vnitrostátní a regionální centra excelence, zejména v podobě univerzit a výzkumných institucí, především v oblasti zdraví a vzdělávání; vyzývá dále země EU a AKT, aby uvedená multidisciplinární centra excelence vytvořily případně s využitím Evropského rozvojového fondu (ERF), a to ve všech odvětvích, která jsou významná pro hospodářský růst a udržitelný rozvoj;

19. domnívá se, že členské státy EU a rozvojové země by měly přijmout iniciativy zaměřené na proaktivní zvyšování kvalifikace pomocí významných investic do vzdělávání; opakovaně vyjadřuje svou podporu cíli "20/20", tj. že na základní sociální služby (zdravotnictví a školství) bude vyčleněno 20 % z veřejné pomoci severu a 20 % ze státních rozpočtů jihu;

20. vyzývá rozvojové země, aby využily přínosy z ropné konjunktury v dlouhodobých strategiích a programech pro vzdělávání a odbornou přípravu a aby tyto příjmy využily transparentním způsobem;

21. naléhavě žádá země AKT, aby rozvinuly své potenciální zdroje hospodářského bohatství a aby věnovaly zvláštní pozornost rozvoji lidských zdrojů a vytvoření zaměstnanosti ve všech příslušných odvětvích s cílem motivovat kvalifikované pracovníky, aby setrvali v zemi svého původu;

22. naléhavě žádá Evropskou komisi, aby spolupracovala se sekretariátem AKT s cílem definovat hospodářské podpůrné iniciativy v rámci Dohody z Cotonou, které by zemím původu umožnily zlepšit svůj hospodářský profil a snížit podíl nelegální migrace, a tím snížit napětí mezi partnerskými státy v rámci Smíšeného parlamentního shromáždění (JPA);

23. vyzývá členské státy EU, aby konaly v souladu se zásadami lisabonských cílů, jako například zlepšení kvality vzdělávání a zvýšení podílu zastoupení ženské pracovní síly, s cílem zlepšit nabídku kvalifikované pracovní síly v rámci EU;

Plýtvání kvalifikovanými pracovními silami – brain waste

24. zdůrazňuje, že všechny zúčastněné strany pociťují negativní důsledky plýtvání kvalifikovanými pracovními silami, neboť hostitelské země nemohou profitovat z kvalifikace migrantů, země původu čelí ztrátě investic a migranti vykonávají práce, pro něž mají příliš vysokou kvalifikaci;

25. naléhavé žádá Evropskou komisi, členské státy EU a země AKT, aby učinily rozhodná opatření, jimiž se vypořádají s plýtváním pracovními silami, jako je například mezinárodní nebo dvoustranné uznávání diplomů a kvalifikací či otevřený boj proti diskriminaci při přijímání nových pracovníků;

26. vyzývá Evropskou komisi, aby předložila návrhy na vytvoření evropského systému uznávání rovnocennosti zahraničních diplomů;

Převody pracovních příjmů

27. připomíná, že převody pracovních příjmů jsou a měly by zůstat soukromými finančními prostředky, že občanům nelze uložit jejich povinné užití ke stanoveným účelům a že tyto prostředky v žádném případě nenahrazují oficiální rozvojovou pomoc (ODA);

28. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby vypracovaly a uplatňovaly politiky, jež budou maximalizovat pozitivní účinky převodů pracovních příjmů pomocí větších, rychlejších, levnějších a lépe směřovaných převodů, zejména bojem s byrokracií a prostřednictvím lepších bankovních služeb pro malé transakce, aniž by byl trh nadměrně regulován;

29. vyzývá Evropskou komisi, členské státy EU a země AKT, aby uplatňovaly zejména politiky, jejichž cílem je:

- zlepšit a rozšířit přístup migrantů a jejich rodin k finančním institucím ("banking the unbanked") [19],

- podporovat a aktivně podněcovat finanční instituce k hledání strategií, které budou usilovat o snížení nákladů na posílání pracovních příjmů, a zejména propagovat používání nových technologií,

- stimulovat převod pracovních příjmů pomocí daňových výjimek v zemích původu i v cílových zemích,

- podporovat, aby se převáděné pracovní příjmy soustředily na rozvojové projekty (zaměřené především na školství a zdravotnictví) tak, že tyto převody budou doplněny o příspěvky vnitrostátních vlád a místních samospráv (tzv. matching funds) [20],

- vytvořit v přijímajících zemích inovativní finanční produkty, jako například rozvojové spořicí účty osvobozené od daní, v jejichž rámci mohou migranti spořit finanční prostředky určené k pozdějšímu převodu,

- směřovat převody pracovních příjmů na produktivní investice, a to tak, že velmi malým společnostem a malým a středním podnikům bude usnadněn přístup k úvěrům a že bude zlepšena informovanost migrantů a jejich rodin v oblasti financí,

- zrychlit převody pracovních příjmů a zvýšit jejich bezpečnost s cílem povzbudit migranty k využívání oficiálních systémů pro finanční převody a zajistit, aby převody uskutečněné prostřednictvím "neoficiálních cest", zejména sítí hawala, byly transparentní,

30. varuje však před rizikem, které vyplývá z nadměrné regulace finančních toků, jež může bránit tokům pracovních příjmů či je znesnadňovat, a vyzývá členské státy EU a Evropský parlament, aby při přezkumu návrhu směrnice o platebních službách na vnitřním trhu vypracovaného Komisí vzaly tyto obavy v úvahu [21];

Kruhová migrace

31. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby podpořily kruhovou migraci pomocí konkrétních opatření zaměřených na zvýšení pružnosti požadavků a postupů pro vstup a zpětné přebírání migrantů jak v cílových zemích, tak v zemích původu, a dále aby podpořily delší a pružnější smlouvy a možnost opětovného vstupu pro kruhové migranty;

32. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby podpořily kruhovou migraci tím, že v jižních zemích vytvoří pro zaměstnance veřejného sektoru (učitele, výzkumné pracovníky a lékaře) systém "dvojího pracovního místa"; opakovaně vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala studii o zkušenostech členských států s těmito "dvojími pracovními místy";

33. domnívá se, že by Evropská komise měla v rámci právě připravované směrnice o vysoce kvalifikovaných pracovnících věnovat náležitou pozornost statusu kvalifikovaných migrantů, aby byla podpořena jejich kruhová migrace a/nebo dočasný návrat;

34. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby podnikly nezbytné kroky, s jejichž pomocí zajistí migrantům, kteří se vracejí do země původu, přenositelnost důchodů, přenositelnost zdravotnické péče nebo případně možnost návratu pro účely ošetření do země, kde se tyto služby poskytují;

35. vyzývá členské státy EU a země AKT, aby v zájmu podpoření kruhové migrace a dočasného návratu přezkoumaly dohody o dvojím občanství;

36. vyzývá EU, aby možným navrátilcům nabídla během určité lhůty navazující na jejich první návrat možnost opětovného vstupu do EU;

37. vyzývá Evropskou komisi a členské státy EU, aby v rámci tematického programu spolupráce se třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu navrhly konkrétní iniciativy nebo dokonce zvláštní rozpočtovou položku, které budou určeny na podporu dobrovolného návratu migrantů a budou obsahovat následující prvky:

- zapojení vracejících se migrantů do rozvojových programů, v nichž mohou úspěšně využít svou získanou kvalifikaci, a zajištění jejich úspěšného opětovného začlenění do společenství,

- profesní a finanční pobídky pro možné navrátilce a odpovídající infrastruktura pro rozvoj jejich profese,

- lepší přístup vracejících se migrantů k půjčkám a odborným školením v oblasti řízení s cílem poskytnout pobídku k zakládání malých podniků;

Diaspory a společný rozvoj

38. uznává význam diaspor a sdružení migrantů při upevňování vztahů mezi EU a zeměmi původu, zejména v oblasti migrace; vyzývá k užší spolupráci orgánů v rozvojových zemích a v členských státech EU a k realizaci projektů společného rozvoje;

39. domnívá se, že společný rozvoj, který spočívá v pochopení a podpoře úlohy, kterou plní diaspory při podněcování rozvoje ve svých zemích původu, by měl být na evropské úrovni plně uznán;

40. vyzývá hostitelské země a země původu, aby logisticky a finančně podporovaly diaspory a sdružení migrantů v iniciativách zaměřených na začlenění migrantů, kolektivní převod pracovních příjmů a investiční projekty v jejich zemích původu a rozšíření informací týkajících se nabytých práv;

41. doporučuje vládám zemí původu, aby vytvořily rovněž užší vazby s migranty ustavením zvláštních institucionálních platforem, kde různé zúčastněné veřejné subjekty pracují společně;

42. uznává a podporuje velký podíl diaspor na podpoře obchodu a hospodářské spolupráce mezi hostitelskými zeměmi a zeměmi původu, především při odstraňování informačních bariér;

43. vyzývá diaspory, aby se podílely na předávání dovedností a znalostí a usnadňovaly jej, zejména posílením vazeb mezi kvalifikovanými pracovníky žijícími v zemích OECD a pracovníky, kteří zůstali v zemích původu, prostřednictvím vytvoření nadnárodních sítí sdružujících vědecké a výzkumné pracovníky a sítí digitálních univerzit a podporou výuky přes internet; vítá programy řízené v této oblasti Mezinárodní organizací pro migraci (Migranti pro rozvoj v Africe (MIDA)) a Rozvojovým programem OSN (Přenos znalostí osobami usazenými v emigraci (TOKTEN));

44. vítá vytvoření výzkumných středisek pro migraci v Africe v rámci střediska pro migraci v zemích AKT, která poskytnou spolehlivá data a doplňkové nástroje pro lepší tvorbu politiky a řízení migrace, především vládami zemí AKT;

45. vítá oznámené zřízení informačních a řídicích středisek pro migraci [22] financovaných v rámci programu EU pro migraci a rozvoj v Africe s cílem poskytnout informace a podporu potenciálním a vracejícím se migrantům a vyzývá členské státy EU, aby uvedená střediska finančně a logisticky podporovaly;

46. uznává, že nevládní organizace významně přispěly ke zlepšení řízení migračních toků, zejména ke zvýšení podílu migrantů na rozvoji jejich vlastních zemí, a vyzývá k tomu, aby byly nevládní organizace činné v oblasti migrace náležitě podporovány;

47. zdůrazňuje, že působení diaspor, sdružení migrantů a nevládních organizací musí být provázeno komplexní a účinnou migrační a rozvojovou politikou v přijímajících zemích a v zemích původu;

48. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě AKT-EU, Evropské komisi a Africké unii.

[1] Přijaté dne 28. června 2007 ve Wiesbadenu (Německo).

[2] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

[3] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4.

[4] KOM(2005)0390.

[5] KOM(2005)0642.

[6] KOM(2006)0409.

[7] KOM(2006)0735.

[8] KOM(2005)0669.

[9] A/RES/61/208.

[10] A/60/871.

[11] www.gcim.org.

[12] http://www.worldbank.org/globaloutlook.

[13] P6_TA(2006)0319.

[14] Zpráva OECD Effects of migration on sending countries: what do we know (Důsledky migrace pro vysílající země: dosavadní poznatky) (2006).

[15] Zpráva generálního tajemníka OSN International Migration and Development (Mezinárodní migrace a rozvoj) (A/60/871).

[16] Zpráva OECD Effects of migration on sending countries: what do we know (Důsledky migrace pro vysílající země: dosavadní poznatky) (2006).

[17] Zpráva Human Development Report 2001 (Zpráva o lidském rozvoji za rok 2001) (UNDP).

[18] KOM(2005)0669.

[19] Jak tuto praxi označuje ve Spojeném království Výbor pro mezinárodní rozvoj Dolní sněmovny.

[20] Uvedené politiky byly úspěšně uplatněny v rámci mexického programu "Dos por uno" a italské iniciativy "Juntos por los Andes".

[21] KOM(2005)0603.

[22] První informační a řídicí středisko pro migraci bude vytvořeno v Bamaku (Mali).

--------------------------------------------------