Odpovědi Komise na písemné otázky

(2018/C 415/06)

Otázky 1 až 11

OTÁZKA 2/COM 1

dotazuje se Michela Giuffrida

Předmět: Vztahy AKT-EU

Naše partnerství je spolehlivé a je nezbytné pro růst zemí AKT i EU, ale ráda bych připomněla, že náš vztah je zaměřen především na hospodářský aspekt. Citlivé otázky, jako je dodržování lidských práv, právní stát, demokracie, řízení migračních toků, udržitelný růst a snižování chudoby, jsou často považovány za méně důležité než hospodářská témata.

Zváží tedy Komise nezbytnost dosáhnout širší dohody, která by nejenže věnovala pozornost hospodářskému růstu, ale také přisoudila větší význam výše uvedeným prvkům, pokud bude splněna zásada podmíněnosti?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 2/COM 1

Nová dohoda je plánována coby komplexní dohoda pokrývající různé aspekty vztahů mezi EU a 79 zeměmi AKT, přičemž hospodářský rozměr je jedním z nich.

Otázky týkající se lidských práv, základních svobod, demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných, jakož i migrace a mobility budou v tomto partnerství nadále zaujímat ústřední místo, jak ukazuje mandát EU k vyjednávání, v němž se tyto otázky objevují coby strategické priority.

Domníváme se, že dohoda by měla obsahovat ustanovení, v nichž strany zopakují své odhodlání prosazovat, chránit a dodržovat lidská práva a základní svobody, které jsou všeobecné a nedělitelné, jakož i prosazovat hodnoty demokracie, řádné správy věcí veřejných, právního státu a zásad nediskriminace, rovnosti a solidarity. Kromě toho se strany zaváží proměnit migraci a mobilitu v příležitosti a společně řešit výzvy v této oblasti.

OTÁZKA 3/COM 2

dotazuje se Sabine Lösing

Předmět: Budoucí nastavení a provedení dohod o hospodářském partnerství

Dohody o hospodářském partnerství jsou ústředním aspektem dohody z Cotonou uzavřené mezi EU a státy AKT. Podmínky dohod o hospodářském partnerství však podporují zájmy EU a jsou často škodlivé pro hospodářství partnerských zemí. Aby se podpořil udržitelný rozvoj, je zásadní, aby existovaly spravedlivé podmínky obchodu usnadňující vznik místních dodavatelských řetězců vytvářejících přidanou hodnotu v zemích AKT. Historicky se dosud žádná země nerozvinula na základě liberalizace obchodu ve formě, kterou požaduje EU.

Bude se Komise snažit přezkoumat rámec pro návrh a provedení dohod o hospodářském partnerství, aby zajistila spravedlivé podmínky obchodu pro země AKT?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 3/COM 2

Dohoda z Cotonou stanovuje zastřešující cíle vymýcení chudoby, udržitelného rozvoje a zásadní prvky demokracie, lidských práv a právního státu. Rámec z Cotonou stanoví také rozvojovou spolupráci, včetně pomoci na podporu obchodu. Komise navrhla, aby tyto prvky nadále tvořily rámec pro dohody o hospodářském partnerství.

Komise souhlasí s cíli podporovat dodavatelskou kapacitu a přidanou hodnotu v zemích a regionech AKT. Dohody o hospodářském partnerství k tomu přispívají tím, že vytvářejí obchodní a investiční příležitosti, flexibilní pravidla původu a cílenou podporu rozvoje. Přestože mohou obchodní dohody stanovit správné pobídky, nemohou samy o sobě vytvářet hospodářskou činnost. Proto se na úrovni zemí a regionů vytvářejí komplexní přístupy k udržitelným investicím a tvorbě pracovních míst v souladu s novým Evropským konsensem o rozvoji a aktualizovanou strategií EU týkající se pomoci na podporu obchodu.

Aby se zjistilo, jak jsou tyto cíle plněny, sleduje Komise provádění dohod o hospodářském partnerství. Stejně tak existují ustanovení pro pravidelný přezkum dohod o hospodářském partnerství za účelem kontroly jejich provádění. Tento přezkum se provádí s našimi partnerskými zeměmi a se zapojením zúčastněných stran.

OTÁZKA 7/COM 3

dotazuje se Jo Leinen

Předmět: Iniciativa Číny „Jeden pás, jedna cesta“ a vztahy EU–AKT

Nyní, kdy iniciativa Číny „Jeden pás, jedna cesta“ získává jasnější obrys a cíle, připravuje Evropská komise jako reakci „strategii konektivity vůči Asii“.

Jelikož je iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ jasně zaměřena též na africké země a bude mít tedy dopad na vztahy AKT-EU, plánuje Komise podobnou strategii vůči Africe? Pokud ano, jaké jsou její cíle?

Pokud ne, jaké kroky se podnikají za účelem zmírnění nebo využití dopadů iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ na dotčené země?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 7/COM 3

Globální strategie EU (1) uznává rostoucí hospodářskou váhu Asie a požaduje soudržný přístup k úsilí Číny týkající se konektivity orientované na západ.

EU pracuje na strategii EU pro propojení Evropy a Asie, nejdříve pomocí společného sdělení, po němž by měly následovat závěry Rady.

Strategie nastíní evropskou vizi konektivity a partnerství s daným regionem v oblastech dopravy, elektrických sítí, digitálních propojení a výměn mezi lidmi, a to od regulace po politický dialog a od technické pomoci po pomoc finanční. Snaží se dosáhnout udržitelné konektivity a pomoci zemím splnit cíle udržitelného rozvoje a cíle Pařížské dohody.

Za účelem dosažení těchto cílů budou zavedeny finanční mechanismy spojující politický dialog s veřejnými finančními pobídkovými programy a mobilizací soukromého kapitálu.

Ze zeměpisného hlediska se společné sdělení zaměří na Evropu a Asii, ale bude mít dopady na celý svět: lepší hospodářské řízení a více udržitelných investic na místní úrovni budou mít pozitivní dopad celosvětově.

Iniciativa Číny „Jeden pás, jedna cesta“ vyvolala velké naděje v Africe coby možný odrazový můstek pro několik hlavních projektů infrastruktury v souladu s vlastní Agendou 2063 Africké unie na podporu rozvoje kontinentu.

Vzhledem k tomu, že chybí transparentní rámec a informace týkající se zapojení Číny v Africe zůstává výzvou posoudit dopad iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ v Africe a zapojit Čínu do zavedených mechanismů koordinace. EU posiluje svá partnerství s různými subjekty s cílem posílit kooperativní přístupy ke konektivitě a poskytnout nové nástroje k řešení např. dluhových rizik a posouzení dopadu investičních projektů.

Současně EU usiluje o konstruktivní bilaterální spolupráci s Čínou pomocí plánovaného ustavení dialogu o rozvojových otázkách a opětovně zahájila dialog o Africe. To umožní podrobnější výměny týkající se příslušných přístupů k rozvoji a Africe.

OTÁZKA 1/COM 4

dotazuje se Thierry Cornillet

Předmět: Potřeba zlepšit komunikaci o financování z EU a zajistit odbornou přípravu pro místní zúčastněné strany při podávání žádostí týkajících se jejich projektů

Pracovní dokumenty vypracované Komisí v rámci přezkumu nástrojů financování vnější činnosti v polovině období ukazují, že velká část vyhrazených finančních prostředků dosud nebyla uvolněna. Ačkoli došlo k určitému zjednodušení, postup je nadále obtížný. Tato situace by pro EU mohla vést ke ztrátě důvěryhodnosti: naši partneři se někdy domnívají, že záměrně neuvolňujeme finanční prostředky, které byly vyhrazeny.

Mohla by Komise v příštím víceletém finančním rámci navrhnout program v oblasti komunikace a odborné přípravy zaměřený na místní zúčastněné strany, který by se věnoval tomu, jak vypracovat žádost? To by jim pomohlo dodržet soulad s příslušnými kritérii a zvýšit šance na schválení jejich projektů.

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 1/COM 4

Zpráva Komise o přezkumu nástrojů financování vnější činnosti v polovině období má za to, že plnění rozpočtu je účinné. Jak je konkrétně uvedeno v pracovním dokumentu útvarů o Evropském rozvojovém fondu (ERF), jeho provádění je považováno za účinné, přičemž bylo vyčleněno 50 % jeho rozpočtu, smluvně zavázáno 31 % a vyplaceno 13 % jeho rozpočtu (k červnu 2017), a to i s ohledem na to, že 11. ERF dosáhl plné funkčnosti až na konci roku 2016.

V rámci tematického programu pro organizace občanské společnosti, jenž je součástí nástroje pro rozvojovou spolupráci, pořádají delegace EU často informační schůzky pro místní subjekty týkající se příslušných výzev k podávání návrhů, jejich cílů a požadavků na podání.

Ty jsou doplněny individuálně přizpůsobenými specifickými vzdělávacími akcemi. EU se snaží v těchto snahách pokračovat během období 2018–2020.

Kromě toho poskytuje Akademie DEVCO (2) od 16. dubna 2018 bezplatný přístup k on-line školením v oblasti mezinárodní spolupráce a rozvoje, včetně kurzů řízení financí a smluv.

Co se týče víceletého finančního rámce (VFR), Komise bere uvedená doporučení na vědomí a bude uvažovat o nejúčinnějších způsobech, jak zlepšit komunikační a informační aktivity a aktivity v oblasti odborné přípravy určené pro místní subjekty v partnerských zemích, a předloží v tomto směru návrh.

OTÁZKA 4/COM 5

dotazuje se Nathalie Griesbeck

Předmět: Zajištění stability a rozvoje v oblasti Sahelu

Na konferenci na vysoké úrovni o Sahelu konané dne 23. února 2018 v Bruselu bylo vyčleněno 414 milionů EUR na pomoc společným silám skupiny G5 Sahel. Síly skupiny G5 jsou zavázány zajistit stabilitu v tomto regionu tím, že budou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti.

Jak lze zajistit, aby tato finanční podpora přispěla nejen k bezpečnosti tohoto regionu, ale také k udržitelnému rozvoji Sahelu, který je živnou půdou pro růst násilných extremistických ideologií?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 4/COM 5

EU se již v regionu Sahelu velmi angažuje, přičemž se zaměřuje zejména na nestabilní a přeshraniční oblasti. Celková rozvojová pomoc EU poskytovaná zemím Sahelu G5 dosahuje 3,8 miliardy EUR (2014–2020), včetně rozpočtové podpory ve výši 1,7 miliardy EUR. Spolu se svými členskými státy poskytuje EU tomuto regionu rozvojovou pomoc ve výši 8 miliard EUR.

Bezpečnostní situace v oblasti Sahelu se nadále zhoršuje, jak ukazují nedávné rozsáhlé teroristické útoky v centru Ouagadougou spáchané dne 2. března a nepřetržité útoky na obranné a bezpečnostní síly v oblasti na hranici tří zemí – Burkiny Faso, Mali a Nigeru – a na operaci Barkhane a misi MINUSMA (Multidimenzionální integrovaná mise OSN pro stabilizaci Mali). Státní orgány nadále nejsou přítomny v rozsáhlých oblastech středního a severního Mali a stejně je tomu i na severu Burkiny Faso. Místní obyvatelstvo nemá přístup k základním sociálním službám. Základní příčiny nestability, zejména slabá politická, finanční a bezpečnostní správa, tuto tendenci nadále podněcují.

Během nedávných let EU za účelem pomoci řešení těchto výzev vypracovala komplexní přístup a následně integrovaný přístup, přičemž spojila bezpečnostní a rozvojové aspekty. V rámci strategie EU pro oblast Sahelu a jejího regionálního akčního plánu byl Sahel skutečným zkušebním prostředím pro rozvoj integrovaných politik a strategií EU za využití nástrojů a opatření v rámci celé škály politik v oblasti diplomacie, rozvoje, stabilizace, humanitární pomoci a bezpečnosti.

EU je velmi potěšena výsledkem konference o Sahelu konané v Bruselu dne 23. února 2018. Tato konference znamenala s celkovou částkou 414 milionů EUR přislíbenou společným silám skupiny G5 Sahel předěl, pokud jde o naše integrované úsilí mobilizovat podporu pro Sahel. EU poskytla 100 milionů EUR z afrického mírového projektu na podporu společných sil skupiny G5 Sahel.

Aby se zajistila dlouhodobá stabilizace a udržitelný rozvoj v tomto regionu, je cílem EU rovněž doplnit bezpečnostní opatření o pokračující úsilí v oblasti rozvoje za účelem návratu k právnímu státu a základním sociálním službám, zejména v nestabilních oblastech.

OTÁZKA 9/COM 6

dotazuje se Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Předmět: Budoucnost ERF

V současnosti se připravují tři zvláštní memoranda o porozumění se zeměmi AKT. Ale co se stane s Evropským rozvojovým fondem (ERF)?

Přístup Evropské unie vyvolává tři obavy:

1. kde budou mít základnu regionální orientační programy a jak budou řízeny?

2. Bude existovat regionální orientační program řízený Africkou unií ve prospěch všech zemí nebo si každý region ponechá svůj regionální orientační program?

3. Jak bude řízena situace v Maghrebu, který nemá žádný regionální orientační program, ačkoli má zvláštní dohodu s Evropskou unií?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 9/COM 6

Komise nedávno přijala svůj návrh víceletého finančního rámce po roce 2020 a dne 14. června vydá své odvětvové návrhy vnější činnosti.

Co se týče vnější činnosti, včetně rozvojové spolupráce, plánuje Evropská komise významné zjednodušení s cílem zvýšit soudržnost a účinnost, aniž by došlo ke zhoršení toho, díky čemu je spolupráce mezi EU a jejími partnery tak mimořádná: její předvídatelnosti, její politické povahy a její úrovně financování.

V tomto celkovém cvičení posilujícím soudržnost se navrhuje, aby byl Evropský rozvojový fond začleněn do obecného nástroje pro sousedství, rozvoj a spolupráci v rámci rozpočtu EU a aby byly podpořeny hlavní prvky napříč obecným nástrojem.

Navrhovaný obecný nástroj by měl dominantní geografickou složku, která by byla rozdělena podle světových oblastí.

Financování regionálních opatření neboli to, co je v současnosti známo jako regionální orientační programy, bude řešeno ve fázi programování.

Aniž by byly dotčeny nadcházející diskuse a rozhodnutí, regionální integrace a spolupráce mezi partnerskými zeměmi by mohla být nadále podporována na různých úrovních. Uvnitř dílčích složek, s nimiž počítá budoucí regulace, by mohly být navrženy regionální programy, přičemž by se ve vhodných případech současně zajistila kontinentální soudržnost pro Afriku.

V rámci obecného nástroje by se na Maghreb vztahovala složka „sousedství“. I v tomto případě je otázka regionálního programování především záležitostí programování a bude definována v pozdější fázi.

OTÁZKA 10/COM 7

dotazuje se Marlene Mizzi

Předmět: Cíle udržitelného rozvoje

Cíle udržitelného rozvoje jsou cíle, na nichž se dohodlo 193 zemí a které zahrnují závazek všech zúčastněných splnit 17 cílů spojených se 169 úkoly.

Mohla by Komise z tohoto hlediska vysvětlit své plány investovat do provádění cílů udržitelného rozvoje jak na úrovni EU, tak mezi našimi partnerskými zeměmi?

Tato otázka je ještě důležitější vzhledem k tomu, že tyto cíle řeší více než jen hospodářskou politiku, neboť se dotýkají také otázek sociální nerovnosti, potřeby ekologičtějšího hospodářství a bezpečnějšího prostředí pro všechny generace.

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 10/COM 7

Evropská komise zvolila dvoustupňový přístup k provádění: i) začlenit cíle udržitelného rozvoje do evropského politického rámce a priorit Komise; a ii) zvážit práci na naší dlouhodobější vizi a zaměření odvětvových politik po roce 2020. V druhé polovině roku 2018 se očekává diskusní dokument nazvaný „Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030“ o dalším sledování cílů udržitelného rozvoje OSN, mimo jiné o Pařížské dohodě. Tento dokument bude součástí diskuse o budoucnosti Evropy a bude podpořen analýzou „vzdálenosti od cílů udržitelného rozvoje“ a kontrolou výsledků, kterých dosáhla EU při provádění uvedených cílů. Byla vytvořena mnohostranná platforma pro sledování a výměnu osvědčených postupů při provádění cílů udržitelného rozvoje a přehled týkající se jejich zapojení a vstupů bude připojen coby příloha.

Pokud jde konkrétně o provádění cílů udržitelného rozvoje pomocí rozvojové spolupráce, EU a její členské státy se v červnu 2017 dohodly na novém Evropském konsensu o rozvoji. Ten stanoví nový společný rámec pro rozvojovou politiku pro orgány EU a členské státy, jehož pozornost je nadále zaměřena na vymýcení chudoby, přičemž současně uznává propojení mezi rozvojovými politikami a politikami v oblasti humanitární pomoci, životního prostředí, změny klimatu, migrace a bezpečnosti. Úsilí bude zaměřeno na řešení nerovností, aby se zajistilo, že nikdo nezůstane pozadu. Evropský konsensus již Radě oznámil návrhy pro jednání o směrnicích o obnoveném partnerství se zeměmi AKT.

Po politických závazcích by měly následovat investice. V tomto ohledu určují cíle udržitelného rozvoje uvažování EU týkající se víceletého finančního rámce a budoucích nástrojů. Komise již investuje do dosažení cílů udržitelného rozvoje v partnerských zemích pomocí škály investic. V loňském roce byla zahájena iniciativa EU–OSN nazvaná Spotlight s příspěvkem EU v řádu 500 milionů EUR za účelem odstranění všech forem násilí páchaného na ženách a dívkách. Očekává se, že plán vnějších investic EU povede do roku 2020 k aktivaci investic v partnerských zemích v Africe a sousedství EU v hodnotě více než 44 miliard EUR, přičemž Evropská komise přispěje částkou ve výši 4,1 miliardy EUR. Kromě toho přispěje Komise 30 milionů EUR do nového společného fondu OSN pro Agendu 2030.

Evropská komise hledí vpřed a je zavázána posílit svůj politický dialog s partnerskými zeměmi na základě cílů udržitelného rozvoje a podpořit své partnerské země při dosahování Agendy 2030 na vnitrostátní úrovni, mimo jiné pomocí sblížení jejich vnitrostátních plánů rozvoje s cíli udržitelného rozvoje.

OTÁZKA 6/COM 8

dotazuje se Catherine Bearder

Předmět: Nezákonný obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy a vztahy mezi AKT a EU

Komise před dvěma lety přijala akční plán EU pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, jehož cíl 3.2 požaduje posílené globální partnerství zahrnující země původu, tranzitu a odbytu.

Které země AKT určila Komise coby prioritní země pro zavedení posíleného dialogu a technické spolupráce v oblasti nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy?

Které kroky byly přijaty za účelem zahrnutí tohoto tématu do rámce schůzek na vysoké úrovni s regionálními organizacemi, jako jsou AU, SADC a EAC?

Jakého pokroku bylo dosaženo, pokud jde o využití obchodních nástrojů při dožadování se opatření proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy? Jsou tato opatření součástí současných a budoucích jednání o dohodě o volném obchodu mezi AKT a EU?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 6/COM 8

V rámci provádění akčního plánu pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy z roku 2016 investuje EU a její členské státy významné zdroje do opatření na posílení partnerství zahrnujícího zdrojové, tranzitní a prodejní země. V letech 2016 a 2017 bylo například vyčleněno okolo 340 milionů EUR z vnější rozvojové spolupráce EU a tato částka přímo přispívá k dosažení cílů daného akčního plánu.

Protože k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy dochází ve všech zemích AKT prostřednictvím různých produktů (slonovina, růžové dřevo, luskouni, želvy, ptáci atd.), získaly specifickou podporu v boji proti této trestné činnosti všechny země, ale priority se zaměřily na hlavní dodavatelské regiony: Madagaskar, střední Afrika, východní Afrika, západní Afrika a jižní Afrika.

Programy mobilizované proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy zahrnují podporu mezinárodních organizací specializovaných na boj proti trestné činnosti poškozující volně žijící a planě rostoucí druhy, jako je Mezinárodní sdružení pro boj proti trestné činnosti poškozující volně žijící a planě rostoucí druhy (ICCWC). Podpora úlohy místních společenství, pokud jde o ochranu volně žijících a planě rostoucích druhů je rovněž prioritou EU a jejích členských států. Programy tedy zahrnují vícero partnerů na globální, regionální, vnitrostátní a místní úrovni a jsou tvořeny celou škálou činností: udržitelné řízení chráněných oblastí, zlepšení životních podmínek místních společenství pomocí hospodářských činností a poskytování ekosystémových služeb (voda, energie, zelená pracovní místa, maso volně žijící zvěře), rozbíjení zločineckých skupin.

EU je velmi aktivní při spolupráci se zeměmi AKT na schůzkách s regionálními subjekty, jako je Africká unie, Sdružení národů jihovýchodní Asie, Jihoafrické společenství pro rozvoj a Hospodářské společenství států střední Afriky, ale také ve fórech, jako je partnerství pro lesy v povodí řeky Kongo. Kromě toho zahrnuje regionální programování týkající se životního prostředí a volně žijících a planě rostoucích druhů partnerství s příslušnými regionálními orgány a jejich zapojení.

Environmentální záruky a udržitelnost jsou nedílnou součástí diskusí o dohodách o obchodním a ekonomickém partnerství, jejichž součástí je EU. EU zajišťuje například stále větší zaměření na dodržování Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy.

OTÁZKA 5/COM 9

dotazuje se György Hölvenyi

Předmět: Úloha náboženských společenství při zvládání konfliktů v zemích AKT

Náboženská společenství mají nepostradatelný potenciál pro zvládání konfliktů v zemích AKT zasažených krizí. Náboženská společenství a instituce jsou nezbytně zúčastněnými stranami, nikoli pouze z duchovního hlediska, ale také jako hlavní přispěvatelé k sociální stabilitě z důvodu jejich vedoucího postavení a legitimity, jak ukazují nedávné příklady, jako je úloha konference katolických biskupů z Konga coby hlavního prostředníka při jednáních o politickém přechodu v Demokratické republice Kongo.

Jak Komise zajišťuje účast náboženských společenství v úsilí EU ohledně zvládání konfliktů? Jak zvažuje jejich doporučení při provádění vnějších činností? Budou náboženská společenství z dlouhodobého hlediska zapojena do struktur spolupráce EU–AKT a politického dialogu?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 5/COM 9

Náboženská společenství a v širším smyslu náboženství mohou hrát významnou úlohu při předcházení, zvládání a řešení konfliktů. Mají často jedinečné duchovní, morální a někdy politické přínosy, pokud jde o dosažení míru v procesu závazků.

ESVČ a útvary Evropské komise s nimi tedy často spolupracují s cílem přispět k úsilí v oblasti předcházení, zvládání a řešení konfliktů.

V zemích AKT je Komise často v kontaktu s velkým počtem různých organizací, subjektů a zúčastněných stran pro mediační podporu, které pracují mimo jiné na náboženském rozměru, jako je Síť pro náboženské a tradiční mírotvůrce (Network for religious and traditional peacemakers), Mezinárodní centrum krále Abdulláha Bin Abdulazize pro mezináboženský a mezikulturní dialog (King Abdullah Bin Abdulaziz International Centre for Interreligious and Intercultural Dialogue, KAICIID) a Organizace islámské spolupráce. Spolupracujeme například se společenstvím Sant'Egidio ve Středoafrické republice.

V některých případech, například v případě konference katolických biskupů z Demokratické republiky Kongo, hrály skutečně významnou úlohu při dosahování dohody, zatímco v jiných případech může být úloha vedoucích náboženských představitelů zveličena nebo dokonce zneužita coby nástroj.

V závislosti na situaci a místním kontextu může Evropská komise podpořit účast náboženských společenství v dialozích a při konzultacích. Může také poskytnout technickou pomoc náboženským subjektům zapojeným do mírových procesů.

Náboženský rozměr je však třeba posoudit pomocí pečlivé analýzy předmětných otázek a zapojených subjektů. EU musí zajistit, aby její posouzení úlohy náboženství bylo dostatečně odstíněné, aby rozpoznala složitý vztah mezi všemi hnacími silami konfliktu a jejich vyvíjející se vzorce. Jak zdůraznila zpráva zvláštního zpravodaje OSN pro svobodu náboženství a vyznání z roku 2015, při využívání náboženství k politickým účelům je obzvláště důležité pochopit úlohu lidské složky.

Konkrétně bude ve vybraných zemích AKT pomocí programu „Mezikulturní dialog a kultura“ (nástroj pro rozvojovou spolupráci) posílen kulturní pluralismus a mezikulturní chápání, včetně aspektů týkajících se náboženského vyznání nebo přesvědčení. Bylo vybráno pět projektů v celkové výši 10 milionů EUR a jejich provádění bylo zahájeno na počátku roku 2018.

Byla upřednostněna opatření prováděná v zemích s nestabilní situací nebo v zemích postižených významným přílivem vysídlených osob či nelegálních migrantů. Vybrané návrhy budou provedeny v těchto zemích: Benin, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Pobřeží slonoviny, Demokratická republika Kongo, Egypt, Keňa, Mali, Niger, Nigérie, Rwanda, Senegal, Jižní Súdán, Tanzanie, Togo, Uganda a Zimbabwe; Sýrie, Irák a Libanon.

Projekty posilují vliv vedoucích náboženských představitelů za účelem podpory kulturní rozmanitosti a respektování rovnocenné důstojnosti všech mužů a žen pomocí mezináboženského a mezikulturního dialogu a spolupráce. Vedoucí náboženští představitelé a náboženská společenství patří k cílovým skupinám, pokud jde o opatření v oblasti budování kapacit.

Kromě toho se pokračující výzva k podávání návrhů v souladu s evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva (EIDHR) snaží posílit „vzájemné porozumění a respekt mezi jedinci různého vyznání či bez vyznání, čímž přispívá ke společenstvím podporujícím začlenění a společnostem přijímajícím rozmanitost a schopným mírovým způsobem řešit možné konflikty“. Opatření občanské společnosti zaměřená na země AKT jsou způsobilá k podpoře. Projekty budou vybrány během roku 2018 (orientační částka 5 milionů EUR).

OTÁZKA 8/COM 10

dotazuje se Laura Agea

Předmět: Budoucí reforma SZP a dopad v zemích AKT

Několik studií potvrzuje přímý dopad společné zemědělské politiky (SZP) EU v zemích AKT. Tento dopad bohužel není vždy pozitivní. EU hraje hlavní úlohu v oblasti mezinárodního zemědělského trhu a globálního potravinového zabezpečení coby nejdůležitější dovozce zemědělských produktů ze zemí AKT. Naší hlavní výzvou je uvést budoucí reformu SZP do souladu se závazky EU v rámci globální agendy pro udržitelný rozvoj (cíle udržitelného rozvoje, Pařížská dohoda atd.).

Jaké nástroje se plánují ve struktuře budoucí SZP za účelem zlepšení pozitivního dopadu na rozvojové země a na podporu dodržení našich závazků týkajících se udržitelného rozvoje a konkrétně potravinového zabezpečení?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 8/COM 10

Nový Evropský konsensus o rozvoji z června 2017 potvrdil, že soudržnost politik ve prospěch rozvoje je důležitá pro dosažení cílů udržitelného rozvoje.

Zemědělství je svou podstatou spjato s otázkami, jako jsou pracovní místa, potraviny, ovzduší, změna klimatu, voda, půda a biologická rozmanitost, a hraje tedy podstatnou úlohu v Agendě 2030. Právě začala dlouhá cesta k dosažení cílů udržitelného rozvoje a zemědělské odvětví má příležitost prokázat, že může být součástí příslušného řešení.

Po sobě jdoucí reformy společné zemědělské politiky (SZP) během posledních 25 let postupně zvyšovaly tržní zaměření SZP (3), přičemž se současně zlepšoval její vliv na životní prostředí a klima (4). Tyto reformy zdůraznily hlavní cíle SZP, kterými je zajistit funkční produkci potravin, udržitelné řízení přírodních zdrojů a opatření v oblasti změny klimatu a vyvážený územní rozvoj v rámci Evropské unie.

Cílem současného přezkumu SZP je také více přispět k mezinárodním závazkům EU. Sdělení nazvané „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ z listopadu 2017 stanovilo obecné politické směry (5), mimo jiné pro mezinárodní rozměr SZP. Tyto směry jsou blíže upřesněny v legislativním návrhu společné zemědělské politiky po roce 2020, který Komise nedávno přijala.

EU je očividně zavázána pomáhat rozvojovým zemím začlenit jejich zemědělská odvětví do světového obchodního systému a sdílet přínosy globálního hospodářství (6). Je si vědoma toho, že to je možné pouze tehdy, pokud budou partnerské země na vedoucím místě. EU v současnosti spolupracuje s více než 60 partnerskými zeměmi na udržitelném zemědělství a potravinovém zabezpečení (7). V Africe je pozornost věnována politické podpoře, přičemž jsou podporovány odpovědné investice ve venkovských oblastech a dále zemědělsko-potravinářské odvětví, s cílem pomoci africkým zemím využít potenciál jejich zemědělského odvětví a reagovat na potřeby občanů.

V dubnu Komise také zřídila pracovní skupinu složenou z odborníků z EU a Afriky, která má poskytovat poradenství a předkládat doporučení s cílem posílit partnerství mezi EU a Africkou unií v oblasti potravin a zemědělství a při posilování úlohy EU při hospodářském rozvoji Afriky vytvářejícím pracovní místa v oblasti zemědělství, zemědělsko-obchodního odvětví a zemědělského průmyslu.

OTÁZKA 11/COM 11

dotazuje se Neena Gill

Předmět: Humanitární pomoc pro Demokratickou republiku Kongo

Humanitární pomoc pro Demokratickou republiku Kongo byla v roce 2017 na nejnižší úrovni v rámci posledního desetiletí.

Humanitární pomoc EU určená pro tuto zemi byla minulý rok o 4 miliony EUR nižší než v roce 2016.

V říjnu 2017 aktivovala OSN v Demokratické republice Kongo oficiálně třetí úroveň stavu nouze, přičemž z geografického hlediska byla pozornost věnována oblastem Kasai, Tanganika a Jižní Kivu.

1. Jaká je současná globální mezera ve financování týkající se humanitární situace v Demokratické republice Kongo?

2. Přijala Komise opatření za účelem zesílení humanitární pomoci pro Demokratickou republiku Kongo od října 2017?

ODPOVĚĎ NA OTÁZKU 11/COM 11

Vzhledem ke zhoršující se humanitární situaci v Demokratické republice Kongo se dne 13. dubna 2018 konala v Ženevě první mezinárodní humanitární konference o Demokratické republice Kongo. Konferenci společně pořádaly OSN, EU a Nizozemsko. Zúčastnilo se jí 101 delegací, včetně 22 členských států EU. Jejím výsledkem byly přísliby a oznámení částky 528,1 milionu USD určené na humanitární reakci v Demokratické republice Kongo v roce 2018. Evropská komise oznámila pomoc pro Demokratickou republiku Kongo v roce 2018 ve výši 77,1 milionu EUR a členské státy EU přislíbily dalších 246 milionů USD, takže celkový závazek EU představuje dvě třetiny celkové částky.

Plán humanitární reakce pro Demokratickou republiku Kongo pro rok 2018 vyžaduje podle OSN 1,68 miliardy USD, přičemž pomoc potřebuje 13,1 milionu osob.

OSN aktivovalo dne 20. října 2017 třetí úroveň stavu nouze – nejvyšší možná úroveň – na období šesti měsíců, přičemž z geografického hlediska byla pozornost věnována oblastem Jižní Kivu, Tanganika a Kasai, Úroveň 3 byla deaktivována dne 20. dubna 2018, neboť podle OSN byly z velké části splněny referenční hodnoty pro účinnou mobilizaci mezinárodní kapacity ke zvýšení humanitární podpory.

Evropská komise podporuje humanitární operace v Demokratické republice Kongo od roku 1994 a její podpora pokračuje. Podporuje reakci na základní humanitární potřeby zahrnující potravinovou pomoc, výživu, zdravotnické služby, ochranu, přístřeší, vodu, sanitační a hygienická opatření, vzdělávání při mimořádných událostech, ale také logistiku a koordinaci humanitární pomoci. V roce 2018 ji doplní činnosti v oblasti mediace, usmíření a budování odolnosti financované z dalších nástrojů, které má Komise k dispozici, a to kromě již významného financování rozvoje v Demokratické republice Kongo.

(1) https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2) https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3) Toho bylo dosaženo minimalizací opatření narušujících produkci a obchod. V současnosti již více než 90 % podpory, kterou EU poskytuje zemědělcům, není spojeno s množstvím nebo produkovaným produktem, a nenarušuje tedy obchod. Tržní opatření se omezují jen na úrovně záchranné sítě pro krize a vývozní náhrady byly od prosince 2015 odstraněny.

(4) Specifické nástroje SZP zabývající se udržitelnou produkcí potravin zahrnují jak povinná opatření (podmíněnost, ekologizace), tak opatření dobrovolná (v rámci politiky rozvoje venkova). Podpora poskytovaná zemědělcům EU tedy odráží jejich úsilí a provádění opatření, která zaručují udržitelné zemědělství.

(5) Jasně také uvádí, že budoucí SZP musí hrát větší úlohu při provádění výsledku Vallettského summitu a řešit hlavní příčiny migrace. Například využít znalosti a inovace a prohloubenou spolupráci v oblasti zemědělského výzkumu a inovací, prozkoumat projekty odborné přípravy a výměn a posílit strategickou politickou spolupráci a dialog s Africkou unií, pokud jde o otázky týkající se zemědělství a rozvoje venkova.

(6) EU poskytuje všem nejméně rozvinutým zemím přístup s nulovým clem a bez kvót a dohody o hospodářském partnerství umožňují partnerským zemím chránit své citlivé zemědělské produkty před liberalizací, buď tím, že je zcela vyjme, nebo tím, že umožní spolehlivé záruky, které lze využít k ochraně před nenadálým nárůstem dovozu.

(7) V období let 2014–2020 bylo za tímto účelem přiděleno 8,5 miliardy EUR z rozvojové pomoci EU.