CS Úřední věstník Evropské unie L 11/9

Prohlášení, která mají být vložena do zápisu z jednání Rady

Seznam

1. Prohlášení Rady k článku 20.12 „nahrávání kamerou“ (trestněprávní prosazování práv duševního vlastnictví). 11

2. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění článku 20.7 „udělení ochrany“ (pravomoci členských států pokud jde o osobnostní práva chráněná Bernskou úmluvou). 11

3. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění dopravy a dopravních služeb (ohledně rozdělení pravomocí). 11

4. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění kapitol 22, 23 a 24: „Obchod a udržitelný rozvoj“, „Obchod a práce“ a „Obchod a životní prostředí“ (ohledně rozdělení pravomocí). 11

5. Prohlášení Rady o uplatňování nařízení (EU) č. 912/2014 ohledně „finanční odpovědnosti“ na řešení investičních sporů. 11

6. Prohlášení Komise týkající se ochrany zeměpisných označení. 11

7. Prohlášení Komise o ochraně zásady obezřetnosti v dohodě CETA. 12

8. Prohlášení Komise týkající se vody. 12

9. Prohlášení Komise týkající se obsahu právních základů doplněných Radou. 12

10. Prohlášení Irska (k části třetí hlavě V SFEU). 13

11. Prohlášení Spojeného království (k části třetí hlavě V SFEU). 13

12. Prohlášení Maďarska (týkající se prozatímního provádění dohody CETA). 13

13. Prohlášení Portugalska (týkající se prozatímního provádění dohody CETA a nezávislosti rozhodování ohledně otázek spadajících do vnitrostátní pravomoci). 13

14. Prohlášení Řecka (týkající se ochrany chráněného označení původu pro sýr „Feta“ v rámci dohody CETA). 13

15. Prohlášení Rady týkající se rozsahu prozatímního provádění dohody CETA. 14

16. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění vzájemného uznávání odborných kvalifikací (rozdělení pravomocí). 14

17. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění ochrany pracovníků (rozdělení pravomocí). 14

18. Prohlášení Komise týkající se rozhodnutí Smíšeného výboru CETA. 15

19. Prohlášení Rady a členských států týkající se rozhodnutí Smíšeného výboru CETA. 15

20. Prohlášení Rady týkající se ukončení prozatímního provádění dohody CETA. 15

21. Prohlášení Německa a Rakouska týkající se ukončení prozatímního provádění dohody CETA. 15

22. Prohlášení Polska týkající se ukončení prozatímního provádění dohody CETA. 15

23. Prohlášení Slovinska (ohledně dvoustranného systému soudů pro investice a řady dalších otázek). 15

24. Prohlášení Rakouska (ohledně postojů, které mají být jménem Unie přijaty ve Smíšeném výboru). 16

25. Prohlášení Polska (ohledně otázek spadajících do vnitrostátní pravomoci a řady dalších otázek). 16

26. Prohlášení Komise o trvajícím zákazu látek s hormonálním účinkem pro podporu růstu hospodářských zvířat (například hormonálně ošetřené hovězí maso). 17

27. Prohlášení Komise o zadávání veřejných zakázek. 17

28. Prohlášení Komise o belgickém systému povinného pojištění a vzájemných pojišťovnách podle belgického práva. 17

29. Prohlášení Komise o veřejných službách. 18

30. Prohlášení Komise o pokračování platnosti právních předpisů EU týkajících se geneticky modifikovaných produktů, týkajících se potravin, krmiv a pěstování plodin. 18

31. Prohlášení Komise týkající se významu pojmu „podnikatelská činnost významného rozsahu“ uvedeného v článku 8.1 dohody („definice“ investice). 18

32. Prohlášení Rady a Komise týkající se zemědělství v rámci dohody CETA. 18

33. Prohlášení Evropské komise o dosažení úplné vízové reciprocity s Kanadou pro rumunské a bulharské občany. 19

34. Prohlášení Bulharska (týkající se bezvízového styku). 19

35. Prohlášení Rumunska (týkající se bezvízového styku). 19

36. Prohlášení Komise a Rady o ochraně investic a o systému soudů pro investice. 20

37. Prohlášení Belgického království o podmínkách zplnomocnění federálním státem a regiony a společenstvími (tzv. entités fédérées) k podpisu dohody CETA 21

38. Prohlášení právní služby Rady o právní povaze společného nástroje k výkladu. 22

PROHLÁŠENÍ:

Následující prohlášení jsou nedílnou součástí kontextu, v němž Rada přijímá rozhodnutí o schválení podpisu dohody CETA jménem Unie. Budou při této příležitosti vložena do zápisu z jednání Rady.

1. Prohlášení Rady k článku 20.12:

Rada prohlašuje, že dohoda, které členské státy dosáhly ohledně trestněprávního prosazování práv duševního vlastnictví, nebude představovat precedent pro budoucí dohody mezi Evropskou unií a třetími zeměmi.

2. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění článku 20.7:

Rada prohlašuje, že jejím rozhodnutím – v rozsahu, v němž stanoví prozatímní provádění článku 20.7 ze strany EU – není dotčeno rozdělení pravomocí mezi EU a členskými státy, pokud jde o osobnostní práva chráněná Bernskou úmluvou.

3. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění dopravy a dopravních služeb:

Rada Evropské unie prohlašuje, že jejím rozhodnutím – v rozsahu, v němž stanoví prozatímní provádění těch ustanovení v oblasti dopravních služeb ze strany EU, jež spadají do oblasti působnosti pravomocí sdílených EU a členskými státy – není dotčeno rozdělení pravomocí mezi nimi v této oblasti a že toto rozhodnutí nebrání členským státům ve výkonu svých pravomocí s Kanadou ve věcech, které tato dohoda neupravuje, nebo s jinou třetí zemí v oblasti dopravních služeb, které spadají do výše uvedené oblasti působnosti.

4. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění kapitol 22, 23 a 24:

Rada Evropské unie prohlašuje, že jejím rozhodnutím – v rozsahu, v němž stanoví prozatímní provádění těch ustanovení v kapitolách 22, 23 a 24 ze strany EU, jež spadají do oblasti působnosti pravomocí sdílených EU a členskými státy – není dotčeno rozdělení pravomocí mezi nimi v této oblasti a že toto rozhodnutí nebrání členským státům ve výkonu svých pravomocí s Kanadou ve věcech, které tato dohoda neupravuje, nebo s jinou třetí zemí.

5. Prohlášení Rady o uplatňování nařízení (EU) č. 912/2014:

Rada bere na vědomí, že nařízení (EU) č. 912/2014 ze dne 23. července 2014, kterým se stanoví rámec pro řešení finanční odpovědnosti v souvislosti s rozhodčími soudy pro řešení sporů mezi investorem a státem zřízenými mezinárodními dohodami, jichž je Evropská unie stranou, se vztahuje na všechny žaloby proti EU nebo kterémukoli z jejích členských států a spory s nimi podle oddílu F (Řešení investičních sporů mezi investorem a státem) kapitoly 8 dohody CETA.

6. Prohlášení Komise týkající se ochrany zeměpisných označení:

1. Komise bude během probíhajících či budoucích jednání o zeměpisných označeních, včetně chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, udržovat úzký kontakt s každým zúčastněným členským státem prostřednictvím dostupných poradních struktur a uvítá ad hoc žádosti o další konzultace.

2. Komise se zavázala dosáhnout nejlepší možné úrovně ochrany zeměpisných označení zapsaných v Unii v rámci probíhajících i budoucích jednání o obchodních dohodách s ohledem na tržní situaci každého obchodního partnera a na zájmy členských států.

3. Komise bere na vědomí obavy Řecka v souvislosti s výsledky týkajícími se ochrany některých zeměpisných označení v rámci Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, zejména pokud jde o chráněné označení původu Feta. Komise uznává, že výsledky dosažené v souvislosti s výrazy, na které se vztahuje článek 20.21 dohody CETA, včetně označení FETA, poskytují úroveň ochrany, která nevytváří precedens pro probíhající ani budoucí jednání.

4. Komise s ohledem na dohodu CETA potvrzuje svůj záměr zajistit důsledné provádění ochrany zeměpisných označení stanovené v této dohodě, včetně jejích ustanovení o vymáhání správních předpisů, a pokud jde o subjekty oprávněné k využívání výjimek podle článku 20.21.

5. Komise se zavazuje plně využívat mechanismy Výboru CETA pro zeměpisná označení, zřízeného podle čl. 26.2 dohody, s cílem zajistit, aby byli kanadští spotřebitelé náležitě informováni o skutečné jakosti a vlastnostech produktů, na něž se vztahuje článek 20.21 dohody CETA.

6. Komise se zavazuje, že nejpozději ve lhůtě pěti let využije vhodné mechanismy stanovené v rámci dohody CETA s cílem dosáhnout toho, aby všechna zeměpisná označení EU uvedená v příloze 20-A dohody, včetně označení Feta, měla stejnou úroveň ochrany.

7. Komise se zavazuje plně využívat mechanismy dohody CETA pro zeměpisná označení zřízené podle čl. 26.2 dohody, s cílem zahrnout do dohody nová zeměpisná označení na základě žádosti členského státu EU.

8. S ohledem na možnosti, které poskytuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 ze dne 22. října 2014 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích, bude Komise i nadále nabízet podporu při propagaci zeměpisných označení členským státům a výrobcům a vývozcům produktů se zeměpisným označením, a zejména těm nejzranitelnějším z nich.

7. Prohlášení Komise o ochraně zásady obezřetnosti v dohodě CETA:

Komise potvrzuje, že dohoda CETA zachovává schopnost Evropské unie a jejích členských států uplatňovat své základní zásady, jimiž se řídí regulační činnosti. V případě Evropské unie mezi tyto zásady patří zásady stanovené ve Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie a zahrnují zejména zásadu obezřetnosti uvedenou v článku 191 a zohledněnou v čl. 168 odst. 1 a čl. 169 odst. 1 a 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Komise tak potvrzuje, že žádné ustanovení dohody CETA nebrání uplatňování zásady obezřetnosti v Evropské unii, jak je stanovena ve Smlouvě o fungování Evropské.

8. Prohlášení Komise týkající se vody:

Komise znovu potvrzuje, že žádné ustanovení dohody CETA nebude zasahovat do práva členských států samostatně rozhodovat o způsobu využití a ochrany svých vodních zdrojů. Článek 1.9 dohody CETA znovu potvrzuje, že žádné ustanovení této dohody nezavazuje Evropskou unii, aby povolila komerční využívání vody za jakýmkoli účelem. Dohoda CETA by se v tomto odvětví uplatnila pouze v případě, že by Evropská unie nebo některý její členský stát samostatně rozhodly, že komerční využívání vody povolí.

I v případě, že se některý členský stát Evropské unie rozhodne komerční využívání vody povolit, dohoda CETA plně zaručuje, že členské státy mohou svá rozhodnutí v tomto ohledu zrušit, a chrání jejich právo regulovat komerční využití vody pro účely veřejné politiky.

9. Prohlášení Komise týkající se obsahu právních základů:

Komise konstatuje, že Rada doplnila čl. 43 odst. 2, čl. 153 odst. 2 a čl. 192 odst. 1 SFEU mezi hmotněprávní základy, které Komise navrhla pro „rozhodnutí Rady o podpisu Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé“. Komise se domnívá, že tato změna je neopodstatněná, neboť všechny dotčené záležitosti plně spadají do působnosti článku 207 SFEU.

10. Prohlášení Irska:

Pokud by prováděním dohody Evropskou unií vznikla nutnost použít opatření podle části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, budou plně dodržena ustanovení Protokolu o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie.

11. Prohlášení Spojeného království:

Spojené království vítá podpis Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé.

Má však za to, že dohoda obsahuje ustanovení týkající se dočasné přítomnosti fyzických osob za účelem obchodu a zpětného přebírání osob, které spadají pod část třetí hlavu V Smlouvy o fungování Evropské unie. Spojené království připomíná, že v souladu s článkem 2 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva žádné ustanovení jakékoliv mezinárodní smlouvy uzavřené Unií podle uvedené hlavy není pro Spojené království závazné ani použitelné, pokud v souladu s článkem 3 uvedeného protokolu neoznámí, že se chce účastnit přijímání a používání navrženého opatření.

V souladu s článkem 3 protokolu (č. 21) proto Spojené království předsedovi Rady oznámilo, že v rozsahu, v jakém se rozhodnutí týkají dočasné přítomnosti fyzických osob za účelem obchodu, má v úmyslu se rozhodnutí Rady účastnit.

12. Prohlášení Maďarska týkající se prozatímního provádění Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé:

Maďarsko podotýká, že pokud by za účelem prozatímního provádění těch částí Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé ze strany Evropské unie, které jsou předmětem sdílené pravomoci, bylo nezbytné změnit vnitrostátní právní předpisy, budou takové změny vzhledem k povaze maďarského právního řádu provedeny ve spojitosti s vnitrostátním procesem ratifikace, který hodlá Maďarsko zahájit včas.

13. Prohlášení Portugalska:

S ohledem na dodržení zásady sdílení pravomocí mezi Evropskou unii a jejími členskými státy, jak byla vymezena Smlouvami, by rozhodnutími Rady, kterými se schvaluje uzavření, podpis a prozatímní provádění Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, nemělo být dotčeno nezávislé rozhodování Portugalska ohledně otázek spadajících do jeho vnitrostátní pravomoci, neboť rozhodnutí, že Portugalsko bude uvedenou dohodou vázáno, závisí v souladu s ústavními zásadami a pravidly na dokončení vnitřních ratifikačních postupů a vstupu dohody v platnost v mezinárodním právním systému.

14. Prohlášení Řecka:

Řecko konstatuje, že výsledky dosažené v rámci jednání o Komplexní hospodářské a obchodní dohodě (CETA) mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé ohledně ochrany označení „Feta“ pro řecký sýr, který požívá zvláštní ochrany podle právních předpisů EU pro produkty s chráněným označením původu, poskytují pouze minimální úroveň ochrany a jako takové nepředstavují precedens pro budoucí obchodní dohody EU se třetími zeměmi.

Řecko se domnívá, že chráněné označení původu „Feta“ by coby jedno z důležitých zeměpisných označení EU mělo požívat stejné úrovně ochrany jako zeměpisná označení EU s obdobným významem. Kromě toho má Řecko za to, že ochrana chráněného označení původu „Feta“, jakož i dalších zeměpisných označení podstatně přispívá k podpoře regionálního rozvoje, růstu a zaměstnanosti v Evropské unii. Výsledky dosažené ohledně zvláštní ochrany chráněného označení původu „Feta“ v rámci dohody CETA výše uvedený cíl zcela opomíjejí, a tudíž nezajišťují jeho úplnou ochranu na kanadském trhu.

Na základě toho bere Řecko plně na vědomí závazek Evropské komise: a) dosáhnout v rámci aktuálně probíhajících nebo budoucích jednání o obchodních dohodách se třetími zeměmi s dostatečným přihlédnutím k výše uvedenému cíli nejvyšší možné úrovně ochrany všech zeměpisných označení zapsaných v Unii, včetně chráněného označení původu „Feta“, a b) přijmout veškerá nezbytná opatření na ochranu chráněného označení původu „Feta“ nejen v rámci EU, ale také na trzích třetích zemí, zejména pokud jde o uplatňování nekalých praktik, které vedou k dezinformování spotřebitelů.

V této souvislosti Řecko vítá prohlášení Evropské komise týkající se 1) závazku Evropské komise udržovat během probíhajících či budoucích jednání o zeměpisných označeních úzký kontakt se zúčastněnými členskými státy, 2) jejího závazku dosáhnout v rámci probíhajících i budoucích jednání se třetími zeměmi co nejlepší možné úrovně ochrany zeměpisných označení, 3) jejího záměru zajistit ve spolupráci se všemi příslušnými kanadskými orgány důsledné provádění ochrany stanovené v dohodě CETA, zejména pak zavedení řádných vnitřních mechanismů a postupů pro vymáhání správních předpisů v Kanadě, aby se kanadský vnitřní trh přizpůsobil ustanovením dohody CETA, a dále registraci kanadských subjektů, které jsou oprávněny využívat výjimky podle článku 20.21, 4) jejího závazku plně využívat mechanismů Výboru CETA pro zeměpisná označení s cílem zajistit, aby byli kanadští spotřebitelé náležitě informováni o skutečné jakosti a vlastnostech produktů, na které se vztahuje článek 20.21 dohody CETA, 5) jejího závazku využít do pěti (5) let od vstupu dohody CETA v platnost vhodných mechanismů s cílem dosáhnout pro všechna v ní uvedená zeměpisná označení EU, včetně chráněného označení původu „Feta“, stejné úrovně ochrany, 6) podpory Řecka v jeho úsilí o propagaci zeměpisných označení využitím možností, které nabízí nařízení (EU) č. 1144/2014.

Řecko má v úmyslu navázat na výše uvedené body a považuje je za součást dobré víry při provádění dohody CETA.

Při předkládání tohoto prohlášení vzalo Řecko plně v úvahu strategický politický a ekonomický rozměr dohody CETA.

V souvislosti s rozsahem prozatímního provádění dohody CETA:

15. Prohlášení Rady:

Rada Evropské unie potvrzuje, že prozatímně prováděny budou pouze záležitosti spadající do oblasti pravomoci EU.

16. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění vzájemného uznávání odborných kvalifikací:

Rada Evropské unie prohlašuje, že jejím rozhodnutím – v rozsahu, v němž stanoví prozatímní provádění ustanovení v oblasti vzájemného uznávání odborných kvalifikací ze strany EU a v němž tato oblast spadá do oblasti pravomocí sdílených EU a členskými státy – není dotčeno rozdělení pravomocí mezi nimi v této oblasti a že toto rozhodnutí nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí s Kanadou nebo s jinou třetí zemí ve věcech, na něž se tato dohoda nebude vztahovat.

17. Prohlášení Rady týkající se prozatímního provádění ochrany pracovníků:

Rada Evropské unie prohlašuje, že jejím rozhodnutím – v rozsahu, v němž stanoví prozatímní provádění ustanovení v oblasti ochrany pracovníků ze strany EU a v němž tato oblast spadá do oblasti pravomocí sdílených EU a členskými státy – není dotčeno rozdělení pravomocí mezi nimi v této oblasti a že toto rozhodnutí nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí s Kanadou nebo s jinou třetí zemí ve věcech, na něž se tato dohoda nebude vztahovat.

V souvislosti s rozhodnutími Smíšeného výboru CETA:

18. Prohlášení Komise:

Je třeba poznamenat, že je nepravděpodobné, že v blízké budoucnosti bude nezbytné jakékoli rozhodnutí o změně dohody CETA a jakýkoli závazný výklad dohody CETA přijatý Smíšeným výborem CETA. Komise proto nemá v úmyslu předložit návrh podle čl. 218 odst. 9 s cílem pozměnit dohodu CETA nebo přijmout závazný výklad dohody CETA před dokončením hlavního řízení u německého ústavního soudu.

19. Prohlášení Rady a členských států:

Rada a členské státy připomínají, že v případech, kdy rozhodnutí Smíšeného výboru CETA spadá do pravomoci členských států, se postoj, který mají Unie a její členské státy v rámci Smíšeného výboru CETA zaujmout, přijímá vzájemnou dohodou.

V souvislosti s ukončením prozatímního provádění dohody CETA:

20. Prohlášení Rady:

Pokud s trvalou a konečnou platností nedojde k ratifikaci dohody CETA v důsledku rozhodnutí ústavního soudu nebo v návaznosti na dokončení jiných ústavních procesů a formálního oznámení vládou dotčeného státu, prozatímní provádění musí být a bude ukončeno. Nezbytné kroky budou učiněny v souladu s postupy EU.

21. Prohlášení Německa a Rakouska:

Německo a Rakousko prohlašují, že jakožto strany dohody CETA mohou uplatňovat práva vyplývající z čl. 30.7 odst. 3 písm. c) dohody CETA. Nezbytné kroky budou učiněny v souladu s postupy EU.

22. Prohlášení Polska:

Polsko prohlašuje, že jako strana dohody CETA může uplatnit své právo vyplývající z čl. 30.7 odst. 3 písm. c) dohody CETA. Všechny nezbytné kroky budou učiněny v souladu s postupy EU.

23. Prohlášení Slovinska:

Připomínajíc vysoce citlivou povahu kapitoly o investicích, Republika Slovinsko se domnívá, že vyjádřením souhlasu s podpisem dohody CETA není dotčen základní postoj Republiky Slovinsko ohledně dvoustranného systému soudů pro investice. S ohledem na různé obavy vyjádřené během jednání o ustanoveních týkajících se systému soudů pro investice Republika Slovinsko očekává, že tento systém bude postupně dále rozvíjen v souladu se společným prohlášením k výkladu a právem Evropské unie a že budou upravena dotčená ustanovení dohody CETA, aby byla příslušná zlepšení zohledněna ještě před zřízením mnohostranného tribunálu pro investice a odvolacího mechanismu pro řešení investičních sporů.

Na základě rozdělení pravomocí mezi Evropskou unii a její členské státy, jak je vymezeno ve Smlouvách, není rozhodnutím Rady, kterými se schvaluje prozatímní provádění dohody CETA mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Kanadou na straně druhé, dotčena nezávislost rozhodování Republiky Slovinsko, pokud jde o závaznost dohody CETA pro Republiku Slovinsko v otázkách, jež spadají do její vnitrostátní pravomoci. To znamená, že odkaz na vnitřní požadavky a postupy nezbytné pro její prozatímní provádění, který je v uvedené dohodě obsažen, je třeba v případě Republiky Slovinsko chápat jako odkaz na dokončení ratifikačních postupů.

Republika Slovinsko usuzuje, že dohodou CETA nebudou dotčeny právní předpisy Evropské unie nebo Kanady týkající se povolování geneticky modifikovaných organismů a produktů získaných prostřednictvím nových pěstitelských technologií, jejich uvádění na trh, pěstování a označování, a zejména možnost členských států omezit nebo zakázat pěstování geneticky modifikovaných organismů na svém území. Kromě toho Republika Slovinsko usuzuje, že žádné ustanovení dohody CETA nebude bránit uplatňování zásady obezřetnosti v Evropské unii, jak je stanovena ve Smlouvě o fungování Evropské unie.

V souvislosti s vodou Republika Slovinsko usuzuje, že žádné ustanovení této dohody nezakládá pro Evropskou unii a její členské státy povinnost překračující rámec právních předpisů EU ani neomezuje právo smluvních stran přijmout nebo zachovat jakékoli opatření pro řízení, ochranu a zachování svých vodních zdrojů (ať jde o vodu pro komerční využití, pitnou vodu, vodu pro smíšené, či jiné využití), včetně práva každé smluvní strany omezit nebo zrušit přidělená vodohospodářská práva. Republika Slovinsko rovněž usuzuje, že se na vodní zdroje využívané pro zásobování pitnou vodou (včetně vodních zdrojů využívaných pro zásobování pitnou vodou i jakýkoli jiný účel) nevztahuje čl. 1.9 odst. 3.

24. Prohlášení Rakouska:

Rakouská republika bere na vědomí úsilí o uzavření interinstitucionální dohody, která má zajistit, že členské státy budou prostřednictvím Rady Evropské unie odpovídajícím způsobem zapojeny do rozhodování o stanovení postojů, které mají být v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU zaujaty jménem Unie ve Smíšeném výboru zřízeném dohodou. Pokud jde o zajištění účasti Národní rady na takových rozhodnutích, odkazujeme na článek 23e spolkové ústavy.

25. Prohlášení Polska:

S ohledem na rozdělení pravomocí mezi Evropskou unii a její členské státy, jak je vymezeno ve Smlouvách, je třeba uvést, že rozhodnutími Rady, kterými se schvaluje podpis, prozatímní provádění a uzavření Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, není dotčena nezávislost rozhodování Polské republiky v souvislosti s otázkami spadajícími do vnitrostátní pravomoci, přičemž její rozhodnutí o uzavření dohody závisí v souladu s příslušnými zásadami a ústavními pravidly na dokončení vnitřních ratifikačních postupů.

Dohoda obsahuje širokou definici pojmu „investice“. S cílem předejít pochybnostem ohledně dohodnutého znění definice „investic“ Polská republika prohlašuje, že tento pojem zahrnuje dle jejího chápání pro účely právní ochrany pouze „reálné“ investice. Za „reálné“ investice, které jsou podle dohody CETA chráněné, považuje Polská republika v prvé řadě investice ve fázi po schválení, čímž se rozumí fáze, v níž investor získá správní rozhodnutí (tj. pravomocné/vymahatelné rozhodnutí, které umožňuje výkon práva, jež bylo uvedeným rozhodnutím přiznáno) nebo jiná pravomocná/vymahatelná povolení, která jsou požadována ze zákona, pokud je takové rozhodnutí či povolení pro danou investici z právního hlediska nezbytné. Za druhé musí investor takové rozhodnutí nebo povolení provést. Za třetí prvkem, který prokazuje „reálnost“ investice, je podle chápání Polské republiky skutečné zapojení kapitálu nebo jiných prostředků při realizaci investice.

Dohoda CETA zavádí systém soudů pro investice. Polská republika bude usilovat o stanovení podrobných pravidel pro výběr soudců, tak aby složení soudu odráželo rozmanitost právních systémů v Evropské unii a zohledňovalo geografickou rovnováhu mezi členskými státy EU. Ideálním řešením by bylo vybrat soudce, který je důkladně obeznámen s polským právním systémem.

Dohoda CETA dává smluvním stranám právo zavádět na svém území předpisy k dosažení legitimních cílů politik. Polská republika prohlašuje, že za opodstatněné považuje zejména právní předpisy k zajištění vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, včetně spravedlivých pracovněprávních předpisů, soukromí a ochrany údajů, vysoké úrovně ochrany rostlin a zvířat, bezpečnosti a kvality potravin, ochrany životního prostředí a ochrany zájmu spotřebitelů, mimo jiné i v tak citlivých oblastech, jako jsou účinná kontrola a používání geneticky modifikovaných organismů (GMO). V souvislosti s geneticky modifikovanými organismy se Polská republika domnívá, že dohodou CETA nejsou dotčena stávající pravidla platná v EU a že tato dohoda zaručuje ochranu trhu EU a polského trhu před nežádoucím přílivem geneticky modifikovaných produktů.

Polská republika je přesvědčena, že dohoda CETA bude díky odstranění překážek a snížení obchodních nákladů přínosem pro nejširší skupiny naší společnosti a pro malé a střední podniky. Dohoda CETA, která zachová normy EU, současně přispěje ke zlepšení kvality života polských občanů.

26. Prohlášení Komise o trvajícím zákazu látek s hormonálním účinkem pro podporu růstu hospodářských zvířat (například hormonálně ošetřené hovězí maso):

Komise potvrzuje, že žádné ustanovení dohody CETA nemá žádným způsobem vliv na právní předpisy Evropské unie týkající se hormonálně ošetřeného hovězího masa. Dohoda CETA zejména neukládá Evropské unii žádné další povinnosti, pokud jde o dovoz hormonálně ošetřeného hovězího masa. Evropská unie proto bude moci nadále uplatňovat své stávající právní předpisy upravující zákaz látek s hormonálním účinkem pro podporu růstu hospodářských zvířat (směrnice 96/22/ES ve znění směrnice 2003/74/ES), které jí umožňují nadále zakazovat produkci či dovoz masa a produktů pocházejících ze zvířat, jimž byly takové látky podávány.

V této souvislosti Komise připomíná, že třetí země, které jsou oprávněny vyvážet maso do EU a které povolují používání látek na podporu růstu zvířat v domácím chovu, jsou povinny zavést oddělené systémy produkce, aby zajistily, že se v mase vyvezeném do EU zakázané látky nevyskytují. Nad těmito systémy musí být vykonáván dozor v souladu s ustanoveními právních předpisů EU (směrnice 96/23/ES o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech). Dohoda CETA žádné z těchto požadavků nemění.

Maso a čerstvé maso pocházející ze třetích zemí včetně Kanady lze do Evropské unie dovážet pouze tehdy, pokud splňuje všechny dovozní podmínky Evropské unie, doložené veterinárním osvědčením příslušného orgánu země vývozu, jehož spolehlivost pro osvědčování souladu s dovozními požadavky Evropské unie byla formálně uznána Komisí.

27. Prohlášení Komise o zadávání veřejných zakázek:

Komise potvrzuje, že zadavatelé obou stran mohou ve svých postupech zadávání veřejných zakázek uplatňovat environmentální, sociální nebo se zaměstnáním související kritéria a podmínky. Členské státy budou nadále moci využívat možnosti tato kritéria a podmínky uplatňovat, jak je stanoveno ve směrnici EU o zadávání veřejných zakázek (směrnice 2014/24/EU ze dne 26. února 2014, a zejména čl. 67 odst. 2 a článek 70 této směrnice). Kromě toho strany konstatují, že v případě subjektů na nižší než ústřední úrovni, jako jsou regiony, obce a jiné místní subjekty, se kapitola týkající se veřejných zakázek vztahuje pouze na pořizování zboží a služeb převyšujících prahovou hodnotu 200 000 zvláštních práv čerpání (ZPČ) (viz příloha 19-2). V této souvislosti závazky Evropské unie v dohodě CETA nepřekračují rámec závazků Evropské unie přijatých v rámci WTO podle Dohody o vládních zakázkách, neboť prahové hodnoty stanovené v dohodě CETA pro pořizování zboží a služeb jsou shodné s prahovými hodnotami podle Dohody o vládních zakázkách. Prahové hodnoty v dohodě CETA jsou navíc vyšší než prahové hodnoty platné podle směrnic Evropské unie o zadávání veřejných zakázek.

28. Prohlášení Komise o belgickém systému povinného pojištění a vzájemných pojišťovnách podle belgického práva:

Evropská komise a belgická vláda se domnívají, že žádné ustanovení dohody nebude vyžadovat, aby Belgie provedla změny ve stávajícím systému povinného pojištění.

Evropská komise a belgická vláda potvrzují, že opatření dotýkající se služeb, které poskytují belgické vzájemné pojišťovny v rámci belgického systému povinného pojištění, jakožto služby obecného zájmu, jsou podle jejich názoru na základě použití čl. 13.2 odst. 5 vyloučena z kapitoly 13 (Finanční služby) dohody. V případě, že některé z těchto služeb nejsou klasifikovány jako finanční služby, se navíc také domnívají, že by tyto služby spadaly pod výhradu EU týkající se sociálních služeb, jež stanoví: „EU si vyhrazuje právo přijmout či zachovat jakékoli opatření, pokud jde o poskytování veškerých sociálních služeb, které jsou financovány z veřejných zdrojů nebo mají nějakou formu státní podpory, a nepovažují se proto za soukromě financované, a pokud jde o činnosti či služby, jež jsou součástí veřejného penzijního systému nebo povinného systému sociálního zabezpečení.“

Dále tato dohoda – ve srovnání s právem EU nebo stávajícími mezinárodními závazky Evropské unie a Belgie, zejména podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) v rámci Světové obchodní organizace – nezakládá žádné další závazky ani pravidla týkající se soukromého zdravotního pojištění.

29. Prohlášení Komise o veřejných službách:

Žádným ustanovením dohody není dotčena schopnost Evropské unie a členských států Evropské unie vymezit a poskytovat veřejné služby, včetně služeb obecného hospodářského zájmu.

Žádné ustanovení dohody nebude bránit poskytování služeb obecného hospodářského zájmu v souladu s články 14 a 106 Smlouvy o fungování Evropské unie, Protokolem č. 26 připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie a článkem 36 Listiny základních práv Evropské unie, ani nebude do jejich poskytování zasahovat. Zejména se rozumí, že v rozsahu, v jakém se u těchto služeb nejedná o služby poskytované při výkonu veřejné moci, přijaté závazky (včetně závazků týkajících se přístupu na trh uvedených v článcích 8.4, 9.6 a 13.6 dohody) a výhrady EU a jejích členských států v souvislosti s těmito službami včetně veřejných služeb, jako jsou vzdělávání, zdravotní péče a sociální služby, zajišťují, že členské státy mohou nadále poskytovat služby obecného hospodářského zájmu, jak uznají za vhodné, v souladu s právem EU. Konstatuje se, že systém soudů pro investice se nevztahuje na ustanovení upravující přístup na trhy.

30. Prohlášení Komise o pokračování platnosti právních předpisů EU týkajících se geneticky modifikovaných produktů, týkajících se potravin, krmiv a pěstování plodin:

Komise potvrzuje, že z dohody CETA nevyplývá pro právní předpisy EU žádná změna v oblastech hodnocení rizika, povolování, označování a sledovatelnosti geneticky modifikovaných potravin a krmiv, které jsou upraveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS. Pokud jde o geneticky modifikované produkty určené k pěstování, autorizační postup EU stanovený ve směrnici 2001/18/ES zůstává v platnosti a členské státy mají i nadále možnost omezit či zakázat pěstování geneticky modifikovaných organismů na svém území za podmínek stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/412 ze dne 11. března 2015, kterou se mění směrnice 2001/18/ES.

31. Prohlášení Komise týkající se významu pojmu „podnikatelská činnost významného rozsahu“ uvedeného v článku 8.1 dohody:

Pojem „podnikatelská činnost významného rozsahu“ uvedený v dohodě CETA je třeba vykládat stejně jako pojem „podstatné obchodní operace“ použitý v čl. V odst. 6 a čl. XXVIII písm. m) Všeobecné dohody WTO o obchodu službami. EU formálně předložila WTO oznámení (1) uvádějící, že tento pojem vykládá jako pojem rovnocenný s pojmem „skutečná a trvalá vazba s hospodářstvím“ použitým v Obecném programu pro odstranění omezení svobody usazování, který Rada přijala dne 15. ledna 1962 na základě článku 54 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství (2).

Komise má tedy na základě výše uvedeného za to, že kanadská společnost, která není vlastněna kanadskými státními příslušníky, by mohla předložit spor podle kapitoly osm, oddílu F dohody CETA pouze tehdy, může-li prokázat, že její podnikatelská činnost v Kanadě je významného rozsahu a má skutečnou a trvalou vazbu s kanadským hospodářstvím, ve smyslu ustanovení uplatňovaných v rámci Smlouvy o EU. Toto bude základem pro postoj Komise při provádění komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci.

32. Prohlášení Rady a Komise týkající se zemědělství v rámci dohody CETA:

Rada a Komise připomínají citlivou povahu otázek obchodu se zemědělskými produkty v obchodních jednáních Evropské unie se třetími zeměmi, a to zejména s tak významným vývozcem zemědělských produktů, jakým je Kanada.

Rada a Komise konstatují, že Evropská unie vytvořila v dohodě CETA možnosti přístupu na trh, a to v případě některých citlivých produktů, jako je hovězí a vepřové maso, které jsou vyváženy možnostmi poskytnutými Kanadou, jež vyhovují důležitým evropským vývozním zájmům, jako je sýr, víno a lihoviny, ovoce a zelenina, zpracované produkty a zeměpisná označení.

Zároveň Rada a Komise poznamenávají, že Evropská unie v dohodě CETA zachovala úroveň sazebního zacházení uplatnitelnou nad rámec objemově omezených koncesí pro citlivé produkty. Evropská unie si také i nadále ponechává možnost využít všech ochranných nástrojů nezbytných ke kompletní ochraně všech citlivých zemědělských produktů v Unii v souladu se svými závazky v rámci WTO. Tyto ochranné nástroje, založené na článku XIX GATT a dohodě WTO o ochranných opatřeních, zahrnují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 o společných pravidlech dovozu a článek 194 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, jenž mimo jiné požaduje, aby Komise po obdržení žádosti členského státu přijala do 5 pracovních dní rozhodnutí.

Komise bude vývoj obchodu s citlivými zemědělskými produkty, zejména s Kanadou, pozorně sledovat, a to i prostřednictvím postupů stanovených v příloze 2 – Odstraňování cel a v příloze 2 – B Prohlášení stran týkající se správy celních kvót dohody CETA, a v plném rozsahu využije nástroje uvedené výše, kdykoli to bude zapotřebí. Rada bude tuto záležitost podrobovat přezkumu.

V případě nerovnováhy na trhu některého zemědělského produktu v jakémkoli odvětví se Komise zavazuje, že co nejdříve, nejpozději však do 5 pracovních dní, přijme nezbytná opatření v rámci stávající úpravy EU s cílem rovnováhu na trhu obnovit.

Komise potvrzuje, že dohoda CETA nemá žádný dopad na nástroje podpory zemědělských produktů stanovené v rámci právních předpisů EU v souladu se závazky EU v rámci WTO.

33. Prohlášení Evropské komise o dosažení úplné vízové reciprocity s Kanadou pro rumunské a bulharské občany:

Reciprocita, pokud jde o zrušení vízové povinnosti, je zásadou společné vízové politiky Evropské unie a cílem, který Evropská komise proaktivně sleduje ve svých vztazích se třetími zeměmi.

Bulharsko a Rumunsko rovněž soustavně zdůrazňují význam neuplatňování reciprocity mezi Kanadou a Evropskou unií v oblasti vízové politiky z hlediska jak dohody o strategickém partnerství mezi EU a Kanadou, tak i přípravy podpisu a ratifikace Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi EU a Kanadou (CETA).

V procesu směřujícím k uzavření CETA učiní Evropská komise veškeré nezbytné kroky, aby zajistila, že Kanada potvrdí úplné zrušení vízové povinnosti pro rumunské a bulharské občany v časovém rozpětí uspokojivém pro všechny strany a nejpozději do konce roku 2017.

34. Prohlášení Bulharska:

Bulharsko poukazuje na význam zajištění bezvízového styku mezi EU a Kanadou, tak aby občané EU a Kanady měli stejnou měrou prospěch z obchodních a hospodářských příležitostí, jež komplexní hospodářská a obchodní dohoda poskytuje.

Bulharsko připomíná právní závazek obou stran vynaložit veškeré úsilí s cílem dosáhnout co nejdříve bezvízového styku mezi EU a Kanadou pro všechny občany vybavené platným cestovním pasem, jak je uvedeno v dohodě o strategickém partnerství mezi Kanadou a EU a jejími členskými státy.

Bulharsko prohlašuje, že dokončení jeho vnitřních postupů, které je podle čl. 30.7 odst. 2 komplexní hospodářské a obchodní dohody nezbytnou podmínkou pro její vstup v platnost, závisí na plném uvolnění vízového režimu pro všechny bulharské občany.

35. Prohlášení Rumunska:

Rumunsko připomíná hodnotu posílené mobility, a to i prostřednictvím bezvízového styku mezi Evropskou unií a Kanadou pro všechny občany obou stran, jak to předpokládá dohoda o strategickém partnerství mezi Kanadou a EU.

V této souvislosti znovu připomínáme, že je důležité urychleně a v plném rozsahu provést dohodu, které bylo s Kanadou dosaženo ohledně zrušení vízových požadavků pro všechny rumunské občany, a to k 1. prosinci 2017, což dále přispěje k silným kulturním, vzdělávacím, rodinným a obchodním vztahům, které mezi Kanadou a Evropou existují. Úplné a urychlené provedení této dohody dále napomůže k hladkému průběhu provádění vnitřních postupů vyžadovaných pro ratifikaci dohody CETA i dohody o strategickém partnerství na vnitrostátní úrovni.

36. Prohlášení Komise a Rady o ochraně investic a o systému soudů pro investice:

Cílem dohody CETA je výrazná reforma v oblasti řešení investičních sporů, založená na zásadách, které jsou společné soudům Evropské unie a jejích členských států a Kanady, jakož i mezinárodním soudům, které Evropská unie a její členské státy a Kanada uznávají, jako jsou Mezinárodní soudní dvůr a Evropský soud pro lidská práva, což představuje krok vpřed směrem k posílenému dodržování zásad právního státu. Evropská komise a Rada se domnívají, že tento mechanismus, upravený na základě znění tohoto prohlášení, představuje první etapu na cestě k vytvoření mnohostranného tribunálu pro investice, který bude v konečném důsledku soudem příslušným pro řešení sporů mezi investory a státem.

Jelikož se na žádné z těchto ustanovení nevztahuje prozatímní provádění dohody CETA, Evropská komise a Rada potvrzují, že tato ustanovení nevstoupí v platnost před ratifikací dohody CETA všemi členskými státy v souladu s jejich příslušnými ústavními postupy.

Komise se zavazuje, že bude bezodkladně pokračovat v revizi mechanismu řešení sporů (systém soudů pro investice), v dostatečném předstihu na to, aby ji členské státy mohly zohlednit ve svých procesech ratifikace, a to podle těchto zásad:

výběr všech soudců tribunálu a odvolacího tribunálu, na který budou dohlížet evropské orgány a členské státy, bude probíhat za přísných podmínek s cílem zaručit jejich nezávislost a nestrannost, jakož i nejvyšší možnou kompetentnost. Pokud jde zejména o evropské soudce, při výběru bude zapotřebí dbát rovněž na to, aby byla především v dlouhodobé perspektivě zastoupena široká škála tradic evropského soudnictví. Z toho důvodu: — kandidáti na evropské soudce budou jmenováni členskými státy, které se budou podílet také na posuzování kandidátů; — aniž jsou dotčeny ostatní podmínky stanovené v čl. 8.27 odst. 4 dohody CETA, navrhnou členské státy kandidáty, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 253 odst. 1 SFEU; — Komise za konzultace členských států a Kanady zajistí, že kandidatury ostatních soudců tohoto tribunálu budou posuzovány stejně přísně.

Soudci budou trvale odměňováni Evropskou unií a Kanadou. Bude zapotřebí dospět k tomu, aby soudci byli zaměstnáváni na plný úvazek.

Etické nároky kladené na členy těchto tribunálů, stanovené již v dohodě CETA, budou v co nejkratším termínu podrobně a včas rozpracovány, aby je členské státy mohly zohlednit ve svých procesech ratifikace, a sice v rámci povinného a závazného kodexu chování (což je rovněž již stanoveno v dohodě CETA). Tento kodex bude zahrnovat zejména: — přesná pravidla chování pro kandidáty na jmenování členem tribunálu nebo odvolacího tribunálu, zejména pokud jde o zpřístupnění jejich minulých i současných činností, jež by mohly ovlivnit jejich jmenování nebo výkon funkce; — přesná pravidla chování pro členy tribunálu a odvolacího tribunálu po dobu výkonu funkce; — přesná pravidla chování pro členy tribunálu a odvolacího tribunálu na konci funkčního období, jež budou zahrnovat zákaz vykonávání určitých funkcí nebo profesí po určitou dobu po skončení jejich výkonu funkce; — mechanismus sankcí v případě nedodržení pravidel chování, jež budou účinné a budou plně respektovat nezávislost soudní moci.

Přístup k tomuto novému soudu pro nejzranitelnější uživatele, tedy pro malé a střední podniky a jednotlivce, bude zdokonalen a usnadněn. Za tímto účelem: — bude přijetí doplňkových pravidel, jež mají snížit finanční zátěž pro žalobce z řad fyzických osob nebo malých a středních podniků, které je stanoveno čl. 8.39 odst. 6 dohody CETA, urychleno tak, aby tato doplňková pravidla mohla být Smíšeným výborem přijata co nejdříve. — Bez ohledu na výsledek jednání ve Smíšeném výboru navrhne Komise vhodná opatření pro účely veřejného (spolu-)financování žalob ze strany malých a středních podniků podaných k tomuto soudu, jakož i opatření ohledně poskytnutí technické pomoci.

Odvolací mechanismus stanovený v čl. 8.28 dohody CETA bude připraven a zdokonalen tak, aby byl v plné míře s to zajistit soudržnost rozhodnutí vydaných v prvním stupni, a přispíval tak k právní jistotě. Zejména to znamená, že: — konkrétní složení odvolacího tribunálu bude uspořádáno tak, aby byla dostupnost služby zajištěna v maximální možné míře; — každému členu odvolacího tribunálu bude uložena povinnost informovat se o rozhodnutích vydaných těmi komorami odvolacího soudu, jichž není členem; — při projednávání důležitých záležitostí zásadního významu nebo při projednávání záležitostí, na něž v jednotlivých komorách tribunálu panuje odlišný názor, bude muset mít odvolací tribunál možnost zasedat ve formátu „velkého senátu“.

Rada kromě toho podporuje záměr Evropské komise usilovat o zřízení mnohostranného tribunálu pro investice, který nahradí dvoustranný systém zavedený dohodou CETA, zřízený v souladu s postupem stanoveným v dohodě CETA.

37. Prohlášení Belgického království o podmínkách zplnomocnění federálním státem a regiony a společenstvími (tzv. entités fédérées) k podpisu dohody CETA:

A. Belgie uvádí, že v souladu s jejím ústavním právem lze trvalé a definitivní ukončení procesu ratifikace dohody CETA ve smyslu prohlášení Rady ze dne 18. října 2016 konstatovat na základě schvalovacích postupů zahájených jak na úrovni federálního parlamentu, tak na úrovni jednotlivých parlamentních shromáždění regionů a společenství. Příslušné orgány budou v rozsahu své odpovědnosti pravidelně posuzovat socioekonomické a environmentální dopady prozatímního provádění dohody CETA. V případě, že by některý z regionů nebo společenství (tzv. entités fédérées) informoval federální stát o svém trvalém a konečném rozhodnutí dohodu CETA neratifikovat, oznámí federální stát Radě nejpozději do jednoho roku od oznámení učiněného uvedeným regionem nebo společenstvím, že Belgie není s trvalou a konečnou platností s to dohodu CETA ratifikovat. Nezbytné kroky budou učiněny v souladu s postupy EU.

B. Belgie vzala na vědomí, že v souladu s rozhodnutím Rady o prozatímním provádění dohody CETA se prozatímní provádění dohody CETA na některá z jejích ustanovení nevztahuje, zejména pokud jde o ochranu investic a řešení souvisejících sporů (systém soudů pro investice). Dále pak vzala vědomí právo všech smluvních stran v souladu s článkem 30.7 dohody CETA její prozatímní provádění ukončit. Belgie požádá Evropský soudní dvůr o stanovisko ohledně slučitelnosti systému soudů pro investice s evropskými smlouvami, zejména s ohledem na stanovisko A-2/15. Jestliže jejich parlamentní shromáždění nerozhodnou jinak, Valonský region, Francouzské společenství, Německojazyčné společenství, Komise Francouzského společenství a Region hlavního města Bruselu nemají v úmyslu ratifikovat dohodu CETA vzhledem k systému pro řešení sporů mezi investory a smluvními stranami stanovenému v kapitole 8 dohody CETA, tak jak je uveden ve znění platném ke dni podpisu dohody CETA. Vlámský region, Vlámské společenství a Region hlavního města Bruselu zejména vítají společné prohlášení Evropské komise a Rady Evropské unie týkající se systému soudů pro investice.

C. Prohlášení Rady a členských států v souvislosti s rozhodnutími Smíšeného výboru CETA ohledně spolupráce v oblasti právních předpisů v případech spadajících do pravomoci členských států potvrzuje, že tato rozhodnutí budou muset být přijata na základě vzájemné dohody Rady a jejích členských států. V tomto kontextu vlády regionů a společenství dávají na vědomí, že v záležitostech spadajících do jejich výlučných nebo částečných pravomocí v rámci belgického ústavního pořádku mají v úmyslu podrobit veškerou spolupráci v oblasti právní úpravy předběžnému souhlasu svých parlamentů a informovat o veškerých regulačních rozhodnutích z ní vyplývajících.

D. Federální stát nebo jeden z jeho regionů nebo společenství příslušných pro záležitosti zemědělství si vyhrazuje právo aktivovat ochrannou doložku v případě nerovnováhy na trhu, a to i v případě, že se tato nerovnováha bude týkat jediného produktu. Konkrétní prahové hodnoty vymezující nerovnováhu na trhu budou stanoveny v průběhu 12 měsíců po podpisu dohody CETA. Belgie bude v rámci evropského rozhodovacího procesu takto stanovené prahové hodnoty bránit. Belgie znovu potvrzuje, že dohodou CETA nebudou dotčeny právní předpisy Evropské unie týkající se povolování, uvádění na trh, pěstování a označování geneticky modifikovaných organismů a produktů získaných prostřednictvím nových pěstitelských technologií, a zejména možnost členských států omezit nebo zakázat pěstování geneticky modifikovaných organismů na svém území. Kromě toho Belgie znovu potvrzuje, že dohoda CETA nebude bránit uplatňování zásady obezřetností v Evropské unii, jak je vymezena ve Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména zásady obezřetnosti uvedené v článku 191 a zohledněné v čl. 168 odst. 1 a čl. 169 odst. 1 a 2 SFEU. V případě žádosti týkající se zeměpisných označení (chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení) ze strany regionů a společenství se federální vláda zavazuje tuto neprodleně předat Evropské unii.

38. Prohlášení právní služby Rady o právní povaze společného nástroje k výkladu:

Právní služba Rady potvrzuje, že na základě čl. 31 odst. 2 písm. b) Vídeňské úmluvy o smluvním právu představuje společný nástroj k výkladu, který mají strany dohody přijmout u příležitosti podpisu dohody CETA, k níž tvoří kontext, referenční dokument, jenž bude muset být uplatněn, pokud při provádění dohody CETA vyvstane jakákoli otázka v souvislosti s výkladem v ní použitých pojmů. Za tímto účelem má právní účinek a závaznou povahu.

(1) Úř. věst. č. 2, 15.1.1962, s. 32.

(2) Dokument WT/REG39/1 ze dne 24. dubna 1998.