3)

Vkládají se nové přílohy, které znějí: „ PŘÍLOHA I VSTUPNÍ A VÝSTUPNÍ SOUHRNNÁ CELNÍ PROHLÁŠENÍ Článek 1 Forma a obsah vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení 1. Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení musí být podáno prostřednictvím počítačového zpracování dat. Lze využít obchodní, přístavní nebo přepravní doklady, pokud obsahují nezbytné údaje. 2. Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení musí obsahovat údaje stanovené pro toto prohlášení v příloze 30A nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (1). Musí být vyplněno v souladu s vysvětlivkami uvedenými ve zmíněné příloze. Musí být ověřeno osobou, která je podává. 3. Celní orgány umožní podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení založeného na listinných dokladech nebo jiným způsobem, který je nahrazuje, schváleným celními orgány pouze za jedné z těchto okolností: a) počítačový systém používaný celními orgány není funkční; b) elektronická aplikace osoby podávající vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení není funkční, za podmínky, že celní orgány uplatňují stejnou úroveň řízení rizik, jako je úroveň uplatňovaná pro vstupní nebo výstupní souhrnná celní prohlášení vypracovaná s použitím počítačového zpracování dat. Vstupní nebo výstupní souhrnná celní prohlášení založená na listinných dokladech podepisuje osoba, která je podává. Jsou případně doprovázena ložnými listy nebo jinými vhodnými doklady a obsahují údaje uvedené v odstavci 2. 4. Každá smluvní strana stanoví podmínky a postupy, podle nichž osoba podávající vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení může změnit jeden nebo více údajů v prohlášení po jeho podání celním orgánům. Článek 2 Výjimky z povinnosti podat vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení 1. Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení se nevyžaduje u tohoto zboží: a) elektrické energie; b) zboží, které vstupuje nebo vystupuje potrubím; c) dopisů, pohlednic a tiskovin, a to i na elektronických nosičích; d) zboží přepravovaného podle pravidel Světové poštovní úmluvy; e) zboží, pro které je povoleno ústní celní prohlášení nebo prohlášení pouhým překročením hranice v souladu s právními předpisy smluvních stran, vyjma palet, kontejnerů a prostředků silniční, železniční, letecké, námořní nebo říční dopravy používaných v rámci přepravní smlouvy; f) zboží, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících; g) zboží, pro které jsou vydány karnety ATA a CPD; h) zboží, které je osvobozeno od cla podle Vídeňské úmluvy ze dne 18. dubna 1961 o diplomatických stycích, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963 nebo ostatních konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy ze dne 16. prosince 1969 o zvláštních misích; i) zbraní a vojenského vybavení, které byly dopraveny na celní území smluvní strany nebo z něho vypraveny orgány pověřenými vojenskou obranou smluvních stran, vojenskou přepravou nebo přepravou provozovanou za účelem výhradního použití vojenskými orgány; j) následujícího zboží dopraveného na celní území některé smluvní strany nebo z jejího celního území přímo na vrtné nebo těžební plošiny provozované osobou usazenou na celním území smluvních stran: — zboží určené k zabudování do těchto plošin za účelem jejich stavby, opravy, údržby nebo přestavby, — zboží určené k upevnění na těchto plošinách nebo k jejich vybavení; jiné zásoby používané nebo spotřebovávané na těchto plošinách; a odpady z těchto plošin, které nejsou zařazeny jako nebezpečné; k) zboží obsaženého v zásilkách, jejichž skutečná hodnota nepřekračuje 22 EUR, pod podmínkou, že celní orgány přistoupí se souhlasem hospodářského subjektu na provedení analýzy rizik s využitím informací obsažených v systému nebo poskytnutých systémem, který používá hospodářský subjekt; l) zboží přepravovaného na podkladě tiskopisu 302 v rámci Úmluvy mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951. 2. Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení se nepožaduje v případech stanovených mezinárodními dohodami uzavřenými mezi smluvní stranou a třetí zemí v oblasti bezpečnosti, s výhradou postupu stanoveného v čl. 9b odst. 3 tohoto protokolu. 3. Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení se ve Společenství nevyžaduje v případech uvedených v čl. 181c písm. j), čl. 592a písm. j) a čl. 842a druhém pododstavci písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Článek 3 Místo podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení 1. Vstupní souhrnné celní prohlášení se podává u příslušného celního úřadu na celním území smluvní strany, na něž je zboží dopraveno z třetích zemí. Tento úřad provede na základě údajů uvedených v tomto prohlášení analýzu rizik a bezpečnostní celní kontroly, které považuje za nezbytné, a to i tehdy, je-li zboží určeno druhé smluvní straně. 2. Výstupní souhrnné celní prohlášení se podává u příslušného celního úřadu na celním území smluvní strany, na němž se provádějí výstupní formality pro zboží určené pro třetí země. Pokud je však jako výstupní souhrnné celní prohlášení použito vývozní celní prohlášení, podává se u příslušného celního úřadu na celním území smluvní strany, na němž se provádějí formality související s vývozem do třetí země. Tento úřad provede na základě údajů uvedených v prohlášení analýzu rizik a bezpečnostní celní kontroly, které považuje za nezbytné. 3. Pokud zboží opustí celní území jedné smluvní strany do místa určení ve třetí zemi přes celní území druhé smluvní strany, jsou údaje uvedené v čl. 1 odst. 2 předány příslušnými orgány první smluvní strany příslušným orgánům druhé smluvní strany. Smluvní orgány se snaží navázat spojení využitím společného systému pro předávání údajů, který obsahuje veškeré informace nezbytné pro osvědčení o výstupu dotyčného zboží. Smíšený výbor EHP však může určit případy, kdy předávání těchto údajů není nutné, pokud těmito případy není ohrožena úroveň bezpečnosti zaručená tímto protokolem. V případě, že smluvní strany nejsou schopny provádět předávání údajů uvedené v prvním pododstavci ke dni provádění tohoto protokolu, je výstupní souhrnné celní prohlášení pro zboží opouštějící jednu smluvní stranu do místa určení ve třetí zemi přes celní území druhé smluvní strany, s výjimkou přímé letecké dopravy, podáno výhradně u příslušných orgánů druhé smluvní strany. Článek 4 Lhůty pro podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení 1. Lhůtami pro podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení jsou lhůty uvedené v článcích 184a a 592b nařízení (EHS) č. 2454/93. 2. S výhradou postupu uvedeného v čl. 9b odst. 3 tohoto protokolu se lhůty uvedené v odstavci 1 nepoužijí, pokud mezinárodní dohody o bezpečnosti mezi smluvní stranou a třetími zeměmi stanoví jinak. PŘÍLOHA II OPRÁVNĚNÝ HOSPODÁŘSKÝ SUBJEKT HLAVA I Přiznání postavení oprávněného hospodářského subjektu Článek 1 Obecná ustanovení 1. Kritéria pro přiznání postavení oprávněného hospodářského subjektu zahrnují a) doložené dodržování celních požadavků; b) uspokojivý systém vedení obchodních a případně přepravních záznamů, který umožňuje náležité celní kontroly; c) v případě potřeby prokázanou platební schopnost a d) v případě potřeby odpovídající normy v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. 2. Každá smluvní strana stanoví postup přiznávání postavení oprávněného hospodářského subjektu, jakož i právní účinky tohoto postavení. 3. Smluvní strany zajistí, aby jejich celní orgány kontrolovaly, zda oprávněný hospodářský subjekt dodržuje všechny podmínky a kritéria pro přiznání svého postavení, a přezkoumají tyto podmínky a kritéria v případě důležité změny příslušných právních předpisů nebo vzniku nových okolností, které umožňují orgánům důvodně se domnívat, že dotyčný subjekt již nesplňuje uvedené podmínky a kritéria. Článek 2 Záznam o dodržení požadavků 1. Záznam o dodržení celních požadavků se považuje za vyhovující, pokud se v posledních třech letech před podáním žádosti nedopustila závažného nebo opakovaného porušení celních předpisů žádná z těchto osob: a) žadatel; b) osoby, které jsou pověřeny vedením společnosti žadatele nebo které vykonávají kontrolu nad řízením společnosti; c) případně právní zástupce žadatele v celních záležitostech; d) osoba odpovědná ve společnosti žadatele za celní záležitosti. 2. Záznam o dodržení celních požadavků může být považován za vyhovující, pokud má příslušný celní orgán za to, že taková porušení jsou zanedbatelná ve vztahu k množství nebo objemu celních operací a že v souvislosti s těmito porušeními nevzniká pochybnost o dobré víře žadatele. 3. Jestliže jsou osoby vykonávající kontrolu nad řízením společnosti žadatele usazeny nebo sídlí ve třetí zemi, celní orgány posoudí dodržení celních předpisů těmito osobami podle záznamů a informací, které jsou dostupné. 4. Pokud byla společnost žadatele založena před méně než třemi lety, celní orgány posoudí dodržení celních předpisů žadatelem podle záznamů a informací, které jsou dostupné. Článek 3 Uspokojivý systém vedení obchodních a přepravních záznamů Aby byly celní orgány schopny zjistit, zda žadatel používá uspokojivý systém vedení obchodních a případně přepravních záznamů, žadatel musí splňovat tyto požadavky: a) používá účetní systém, který je v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami používanými tam, kde je účetnictví vedeno, a který usnadní provádění celních kontrol na základě auditu; b) umožní celnímu orgánu fyzický nebo elektronický přístup k celním a případně přepravním záznamům; c) používá správní organizaci, která odpovídá druhu a velikosti podniku a je vhodná pro řízení toku zboží, a provádí vnitřní kontroly umožňující zjistit nezákonné nebo nestandardní transakce; d) případně má zavedeny uspokojivé postupy pro vyřizování licencí a povolení souvisejících s dovozem a/nebo vývozem; e) má zavedeny uspokojivé postupy pro archivaci záznamů společnosti a údajů o společnosti a pro ochranu proti ztrátě; f) zajistí, aby zaměstnancům bylo známo, že je třeba informovat celní orgány, kdykoli jsou zjištěny potíže s dodržováním celních předpisů, a stanoví vhodné kontaktní osoby, které by o těchto okolnostech vyrozuměly celní orgány; g) uplatňuje odpovídající opatření týkající se bezpečnosti informačních technologií, která chrání počítačový systém žadatele proti neoprávněnému vniknutí a zabezpečují dokumentaci žadatele. Článek 4 Platební schopnost 1. Pro účely tohoto článku se platební schopností rozumí dobrá finanční situace, která s patřičným ohledem na povahu jeho podnikatelské činnosti žadateli umožňuje plnit jeho závazky. 2. Podmínka platební schopnosti žadatele se považuje za splněnou, jestliže jeho platební schopnost může být prokázána za poslední tři roky. 3. Pokud byla společnost žadatele založena před méně než třemi lety, posuzuje se jeho platební schopnost podle záznamů a informací, které jsou dostupné. Článek 5 Normy bezpečnosti a zabezpečení 1. Úroveň bezpečnosti a zabezpečení žadatele se považuje za vyhovující, pokud jsou splněny tyto podmínky: a) budovy, které mají být využívány v souvislosti s činnostmi, na které se vztahuje osvědčení, jsou zhotoveny z materiálů, které jsou odolné proti neoprávněnému vstupu a zajišťují ochranu proti neoprávněnému vniknutí; b) jsou uplatňována odpovídající opatření na kontrolu vstupu zabraňující neoprávněnému vstupu do prostor pro odeslání a do nákladových a přepravních prostor; c) opatření pro manipulaci se zbožím zahrnují ochranu proti naložení, výměně nebo ztrátě jakéhokoli materiálu a nevhodné manipulaci s nákladovými jednotkami; d) případně jsou uplatňovány postupy pro vyřizování dovozních a/nebo vývozních licencí souvisejících se zákazy a omezeními pro odlišení tohoto zboží od jiného zboží; e) žadatel provedl opatření umožňující jasné určení jeho obchodních partnerů, aby mohl být zajištěn mezinárodní dodavatelský řetězec; f) žadatel provádí v zákonem dovoleném rozsahu bezpečnostní kontroly uchazečů o zaměstnání v pozicích, které jsou citlivé z bezpečnostního hlediska, a provádí rovněž pravidelné kontroly podkladů; g) žadatel zajistí aktivní účast dotčených zaměstnanců na programech zvyšování povědomí v oblasti bezpečnosti. 2. Jestliže je žadatel usazený na území druhé strany držitelem mezinárodně uznávaného bezpečnostního osvědčení vydaného na základě mezinárodních úmluv, evropského bezpečnostního osvědčení vydaného na základě právních předpisů Společenství, mezinárodní normy vydané Mezinárodní organizací pro normalizaci, evropské normy vydané Evropskou organizací pro normalizaci nebo jiného uznávaného osvědčení, kritéria stanovená v odstavci 1 se považují za splněná v rozsahu, v jakém jsou kritéria pro vydávání těchto osvědčení shodná nebo srovnatelná s kritérii stanovenými v této příloze. HLAVA II Zjednodušení přiznané oprávněným hospodářským subjektům Článek 6 Zjednodušení přiznané oprávněným hospodářským subjektům Celní orgány přiznají oprávněným hospodářským subjektům tato zjednodušení: — příslušný celní úřad může před příchodem zboží na celní území nebo jeho odesláním vyrozumět oprávněný hospodářský subjektu, že zásilka byla v důsledku analýzy rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení vybrána k další fyzické kontrole. Toto upozornění bude poskytnuto pouze tehdy, jestliže to neohrozí provedení kontroly. Celní orgány však mohou provést fyzickou kontrolu, i když o tom nebyl oprávněný hospodářský subjekt předem vyrozuměn, — oprávněný hospodářský subjekt může podat vstupní a výstupní souhrnné celní prohlášení obsahující údaje podle omezených požadavků stanovených v příloze 30A nařízení (EHS) č. 2454/93; je-li však oprávněný hospodářský subjekt přepravcem, zasílatelem nebo celním zástupcem, může podat takové celní prohlášení pouze tehdy, jestliže se podílí na dovozu nebo vývozu zboží jménem oprávněného hospodářského subjektu, — u oprávněného hospodářského subjektu se provádí méně fyzických kontrol a kontrol dokumentů než u jiných hospodářských subjektů; celní orgány mohou rozhodnout jinak v případě zvláštní hrozby nebo kontrolních povinností uvedených v jiných právních předpisech, — pokud se na základě analýzy rizik příslušný celní orgán přesto rozhodne vybrat k dalšímu přezkumu zásilku, pro kterou oprávněný hospodářský subjekt podal vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení nebo celní prohlášení, provede nezbytné kontroly přednostně. Jestliže o to oprávněný hospodářský subjekt požádá a pokud s tím dotčený celní orgán souhlasí, mohou být tyto kontroly provedeny jinde než v sídle dotyčného celního úřadu. HLAVA III Pozastavení a zrušení postavení oprávněného hospodářského subjektu Článek 7 Pozastavení postavení 1. Celní orgán, který vydává osvědčení, pozastaví postavení oprávněného hospodářského subjektu v těchto případech: a) jestliže je zjištěno nedodržení podmínek nebo kritérii pro přiznání postavení; b) jestliže se celní orgány důvodně domnívají, že oprávněný hospodářský subjekt spáchal čin, jenž povede k trestnímu řízení a souvisí s porušením celních předpisů; c) na žádost oprávněného hospodářského subjektu, jestliže dočasně není schopen dodržovat podmínky nebo kritéria přiznání postavení. 2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. b) může celní orgán rozhodnout, že nepozastaví postavení oprávněného hospodářského subjektu, pokud má za to, že takové porušení je zanedbatelné ve vztahu k množství nebo objemu celních operací a že v souvislosti s tímto porušením nevzniká pochybnost o dobré víře oprávněného hospodářského subjektu. 3. Pozastavení nabývá účinku okamžitě, jestliže to vyžaduje povaha nebo míra ohrožení bezpečnosti a zabezpečení občanů, veřejného zdraví nebo životního prostředí. 4. Pozastavení neovlivní žádný celní režim, který byl zahájen již před datem pozastavení a nebyl ještě ukončen. 5. Každá smluvní strana stanoví dobu trvání pozastavení, která by měla umožnit oprávněnému hospodářskému subjektu zjednat nápravu. 6. Jestliže hospodářský subjekt celním orgánům věrohodně prokázal, že přijal nutná opatření k dodržování podmínek a kritérií, které musí oprávněný hospodářský subjekt splňovat, příslušný celní orgán pozastavení zruší. Článek 8 Zrušení postavení 1. Celní orgán, který vydává osvědčení, zruší postavení oprávněného hospodářského subjektu v těchto případech: a) oprávněný hospodářský subjekt se dopustil závažných porušení celních předpisů a neexistuje žádné další právo odvolání; b) oprávněný hospodářský subjekt nepřijme nezbytná opatření v průběhu doby pozastavení uvedené v čl. 7 odst. 5; c) na žádost oprávněného hospodářského subjektu. 2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. a) však může celní orgán rozhodnout, že postavení nezruší, pokud má za to, že taková porušení jsou zanedbatelná ve vztahu k množství nebo objemu celních operací a že v souvislosti s těmito porušeními nevzniká pochybnost o dobré víře oprávněného hospodářského subjektu. 3. Zrušení nabývá účinku dnem následujícím po jeho oznámení. HLAVA IV Výměna informací Článek 9 Výměna informací Evropská komise a celní orgány příslušného státu ESVO si pravidelně předávají tyto údaje týkající se totožnosti oprávněných hospodářských subjektů: a) identifikační číslo obchodníka (TIN) ve formátu slučitelném s právními předpisy týkajícími se registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI); b) jméno a adresu oprávněného hospodářského subjektu; c) číslo dokladu, jímž bylo přiznáno postavení oprávněného hospodářského subjektu; d) současné postavení (platné, pozastavené, zrušené); e) doby změn postavení; f) den, kdy osvědčení vstupuje v platnost; g) orgán, který osvědčení vydal.