SMÍŠENÉ PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ PODLE DOHODY O PARTNERSTVÍ MEZI AFRICKÝMI, KARIBSKÝMI A TICHOMOŘSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A EVROPSKOU UNIÍ A JEJÍMI ČLENSKÝMI STÁTY NA STRANĚ DRUHÉ

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ KONANÉHO VE STŘEDU 21. PROSINCE 2016

(2017/C 170/03)

Obsah

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ KONANÉHO VE STŘEDU 21. PROSINCE 2016

(Zasedání bylo zahájeno v 9:20)

PŘEDSEDALA: Michèle RIVASI

Úřadující spolupředsedkyně

Minutou ticha byla uctěna památka obětí teroristického útoku v Berlíně.

1.

Úloha budování infrastruktury při posilování regionální integrace

Rozprava s Aminou Mohamedovou, ministryní zahraničních věcí a mezinárodního obchodu (Keňa)

Amina Mohamedová, ministryně zahraničních věcí a mezinárodního obchodu (Keňa), poukázala na to, že africká regionální integrace, inkluzivní udržitelný rozvoj a ekonomický růst se bez vhodné infrastruktury nemohou stát realitou. Podotkla, že nedávný pokrok dosažený v oblasti regionální silniční výstavby je i nadále nedostatečný vzhledem k tomu, že africká silniční síť je ze 75 % stále nezpevněná. Vyzvala proto k obrovským investicím do důvěryhodných regionálních projektů, které by spojily různé části kontinentu. Kromě toho by měly být vybudovány regionální rozvodné sítě a odstraněny bezcelní překážky obchodu. Popsala vytvoření „centrálního koridoru“ a budování intermodálního spojení mezi Keňou a Kamerunem a Atlantickým oceánem vedoucího přes Jižní Súdán a zdůraznila význam navazování partnerství veřejného a soukromého sektoru a rozvíjení technických dovedností. Nezávisle na výše uvedeném, vyzvala k přijetí úmluvy OSN o terorismu, která by umožnila účinněji řešit hrozbu terorismu.

Vystoupili: Mmadi Hassani (Komory), Anna Záborská, Joyce Laboso (Keňa), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Bodil Valero, Joachim Zeller, Louis H. Straker (Svatý Vincenc a Grenadiny), Bogdan Brunon Wenta, Tesfaye Daba (Etiopie), Michael Gahler, Domenico Rosa (Komise) a Stefano Dejak (delegace EU).

Poslanci zdůraznili význam rozvoje alternativních zdrojů energie, jako například geotermální energie, pro jejíž využití v Keni existuje značný potenciál, a dále zdůraznili význam rozvoje kvalitnější veřejné dopravy ve velkých městech.

Amina Mohamedová odpověděla na otázky a ukončila rozpravu.

2. Schválení zápisu z odpoledního zasedání, které se konalo v pondělí 19. prosince 2016.

Zápisy byly schváleny.

3.

Jakým způsobem podpořit opětovné usazování uprchlíků v jejich domovské zemi

Rozprava s Georgesem-Henrim Beauthierem, advokátem a právním zástupcem v oblasti lidských práv

Georges-Henri Beauthier, advokát a právní zástupce v oblasti lidských práv, poukázal na to, že Evropa neřeší problém migrace vhodným a jednotným způsobem. Byl proto zdůrazněn význam zlepšování životních podmínek repatriovaných osob v jejich zemích původu. Fondation pour l’égalité des chances en Afrique podpořila a propagovala základní sociální, zdravotnická a vzdělávací zařízení, stejně jako snadnější přístup k mikroúvěrům, odborné vzdělávání v odvětvích s dostupnými pracovními místy a vytváření kulturních center. Georges-Henri Beauthier kritizoval směrnici EU o navracení za nedodržení Ženevských úmluv a její tendenci přenášet poskytování základních služeb uprchlíkům na externí společnosti, které je těžké kontrolovat.

Vystoupili: Alhaji Sillah (Gambie), Agustín Diaz de Mera, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ole Christensen, Musa Hussein Naib (Eritrea), Arne Gericke, Joyce Laboso (Keňa), Marielle de Sarnez, Tesfaye Daba (Etiopie), Maria Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Louis Aliot, Wamai Jack Wamanga (Uganda),

PŘEDSEDALA: Cécile Kashetu KYENGE

Úřadující spolupředsedkyně

Mariya Gabriel, Juan Fernando López Aguilar, Nathalie Griesbeck, Joachim Zeller, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutsko), Anna Záborská, Teresa Jiménez-Becerril Barrio,

PŘEDSEDALA: Michèle RIVASI

Úřadující spolupředsedkyně

Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker (Svatý Vincenc a Grenadiny), Stefano Dejak (delegace EU) a Domenico Rosa (Komise).

Většina poslanců trvala na tom, že je potřeba řešit základní příčiny migrace, ale také vytvořit bezpečné a legální migrační cesty do Evropské unie a provést zjednodušení vízového režimu s cílem předcházet „plavbám smrti“ přes Středozemní moře. Zdůraznili také, že dlouhodobý dopad migrace může být pro Evropu vzhledem k její stárnoucí populaci pouze pozitivní.

Georges-Henri Beauthier odpověděl na otázky a ukončil rozpravu.

4. Schválení zápisu z ranního zasedání, které se konalo v úterý 20. prosince 2016.

Zápisy byly schváleny.

5. Naléhavé téma č. 1: Povolební situace v Gabonu

Vystoupili: Christine de Peyron (ESVČ), Mariya Gabriel, Mmadi Hassani (Komory), Jo Leinen, Raphaël Mangouala (Gabon), Michèle Rivasi, Louis Aliot, Joachim Zeller a Cécile Kashetu Kyenge.

Poslanci vyjádřili naději, že násilné činy a porušování lidských práv, ke kterým došlo po prezidentských volbách konaných dne 27. srpna 2016, se už nebudou opakovat. Za tímto účelem naléhavě vyzvali všechny politické aktéry v Gabonu, aby se účastnili inkluzivního národního dialogu. Poslanci EU zejména kritizovali nedostatečnou transparentnost při volbách, zvláště pokud jde o shromažďování a ověřování výsledků. Odsoudili pomlouvačnou kampaň vedenou proti volební pozorovatelské misi EU a vyzvali k provedení doporučení zahrnutých ve zprávě, kterou členové mise vypracovali.

Poslanci vyjádřili politování nad tím, že se navzdory zjevnému úsilí na obou stranách nepodařilo dosáhnout dohody ve věci kompromisního znění návrhu usnesení.

6. Naléhavé téma č. 2: Důsledky hurikánu Matthew na Haiti

Vystoupili: Domenico Rosa (Komise), Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Rosa Estaras Ferragut, Agustín Diaz de Mera, Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutsko), Charles Allicock (Guyana), Tadeusz Zwiefka a Krzystof Hetman.

Haiti se už před hurikánem potýkalo se závažnými potížemi: po ničivém zemětřesení, které si vyžádalo více než 200 000 obětí, zemřelo po nákaze cholerou dalších 10 000 lidí.

Hurikán Matthew si vyžádal 546 životů. Komise okamžitě vyčlenila celkem 3,5 milionu EUR na dočasná přístřeší. Kromě toho bylo dosud spuštěno 22 projektů v celkové hodnotě 28 milionů EUR. Další finanční pomoc v hodnotě 30 milionů EUR má být uvolněna během prvních měsíců roku 2017. V realizaci těchto humanitárních projektů sehrály důležitou úlohu vnitrostátní orgány. Žádné z opatření nevládních organizací prováděné v reakci na katastrofy nesmí být financováno z jiného než vnitrostátně spravovaného rámce. Byla stanovena potřeba účinnějších systémů prevence katastrof. Byl vyjádřen požadavek na zavedení mapovacího systému Copernicus.

(Zasedání bylo přerušeno ve 12:53 a pokračovalo v 15:08)

PŘEDSEDALA: Michèle RIVASI

Úřadující spolupředsedkyně

7. Schválení zápisu z odpoledního zasedání, které se konalo v úterý 20. prosince 2016

Zápisy byly schváleny.

8. Hlasování o návrzích usnesení zahrnutých do zpráv předložených třemi stálými výbory

Spolupředsedkyně připomněla shromáždění postupy hlasování.

9. Hlasování o naléhavých návrzích usnesení

Fitz A. Jackson (Jamajka) navrhl, aby bylo hlasování o naléhavém návrhu usnesení týkajícího se povolební situace v Gabonu odloženo na 33. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění v červnu 2017.

Michael Gahler a Jo Leinen doporučili hlasovat.

Spolupředsedkyně připomněla členům lhůtu pro žádosti týkající se způsobů hlasování a shromáždění hlasovalo.

10. Hlasování o návrhu prohlášení

Prohlášení bylo jednomyslně přijato, 2 členové se zdrželi hlasování.

11. Jiné záležitosti

12. Datum a místo konání 33. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění

33. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění se bude konat v Saint Julian’s (Malta) ve dnech 19. až 21. června 2017.

Spolupředsedkyně poděkovala keňským orgánům za efektivní zorganizování tohoto zasedání a poslancům a spolusekretariátu za jejich přínos.

(Zasedání skončilo v 17:00)

PŘÍLOHA III

PŘIJATÉ TEXTY

USNESENÍ (1) o dopadu nezákonných finančních toků na financování rozvoje Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU, — na zasedání v Nairobi (Keňa) ve dnech 19. až 21. prosince 2016, — s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dále také „dohoda z Cotonou“) (2), zejména na článek 21 této dohody, a na revizi této dohody z let 2005 a 2010 (3), — s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2015 o vyhýbání se daňovým povinnostem a o daňových únicích, sociální ochraně a rozvoji v rozvojových zemích (4), usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2014 o zprávě EU o soudržnosti politik ve prospěch rozvoje za rok 2013 (5), usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 o podpoře rozvoje prostřednictvím odpovědných obchodních praktik, včetně úlohy těžebního průmyslu v rozvojových zemích (6), usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. října 2013 o korupci ve veřejném a soukromém sektoru: dopad na lidská práva ve třetích zemích (7), — s ohledem na 24. řádné zasedání shromáždění Africké unie, které se konalo v etiopské Addis Abebě ve dnech 30.–31. ledna 2015, — s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. března 2015 o daňové transparentnosti v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti (8), — s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. února 2015 s názvem „Globální partnerství pro vymýcení chudoby a udržitelný rozvoj po roce 2015“ (9), — s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. dubna 2010 s názvem „Daně a rozvoj: Spolupráce s rozvojovými zeměmi na podpoře řádné správy v daňové oblasti“ (10), — s ohledem na prohlášení z 18. zasedání ministerského výboru AKT pro obchod na téma daňové příslušnosti v zemích AKT, které se konalo v Bruselu ve dnech 24.–26. června 2015, — s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise z října 2015 s názvem „Vybírat více – vynakládat lépe pro dosažení rozvoje udržitelným způsobem podporujícím začlenění“ — s ohledem na zprávu panelu na vysoké úrovni o nezákonných finančních tocích z Afriky, který se uskutečnil v roce 2015 a jemuž předsedal Thabo Mbeki, — s ohledem na postoj skupiny států AKT ze dne 10. července 2015 k třetí mezinárodní konferenci o financování rozvoje, — s ohledem na konečné znění dokumentu agendy pro rozvoj po roce 2015 s názvem „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, přijaté Valným shromážděním Organizace spojených národů v září 2015, — s ohledem na třetí mezinárodní konferenci OSN o financování rozvoje, která se konala v Addis Abebě (Etiopie) ve dnech 13.–16. července 2015, — s ohledem na zprávu ustavujícího zasedání fóra Ekonomické a sociální rady o návazných krocích v oblasti financování rozvoje ze dne 18. května 2016, — s ohledem na práci výboru expertů OSN pro mezinárodní spolupráci v daňových záležitostech, — s ohledem na vzorovou úmluvu OSN o zamezení dvojího zdanění mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi, — s ohledem na deklaraci z Monterrey (2002), konferenci o financování rozvoje v Dohá (2008), Pařížskou deklaraci (2005) a na akční program z Akkry (2008), — s ohledem na mnohostrannou Úmluvu OECD o vzájemné správní pomoci v daňových záležitostech, — s ohledem na Globální fórum OECD pro transparentnost a výměnu informací v daňových záležitostech, — s ohledem na iniciativu v oblasti transparentnosti těžebního průmyslu, — s ohledem na Úmluvu OSN proti korupci, — s ohledem a Výbor expertů OSN pro mezinárodní spolupráci v daňových záležitostech a na Africké fórum pro daňovou správu, — s ohledem na pusanské partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci, — s ohledem na činnost Afrického daňového fóra, — s ohledem na čl. 18 odst. 1 jednacího řádu, — s ohledem na zprávu Výboru pro hospodářský rozvoj, finance a obchod (AKT-EU/xxxxxx), A. vzhledem k tomu, že rozvojové země každý rok přijdou odhadem o 189 miliard USD na daních z příjmů, což je více než oficiální celosvětová rozvojová pomoc (v roce 2015 činila 131 miliard USD), a odhadem o 1 bilion USD kvůli nezákonným tokům kapitálu; vzhledem k tomu, že takové odlivy kapitálu snižují hospodářský růst těchto zemí zhruba o 5 %, a brání tak vymýcení chudoby; B. vzhledem k tomu, že nezákonné finanční toky mají tři zdroje: i) vyhýbání se daňovým povinnostem či daňové úniky, ii) padělání faktur v mezinárodním obchodě a zneužívání stanovování převodních cen, iii) trestná činnost, jako je obchodování s drogami, s lidmi, s „krvavými minerály“ a se zbraněmi a aktivní korupce; C. vzhledem k tomu, že některé legální postupy převádění finančních prostředků do jurisdikcí s nízkým zdaněním mohou v konečném důsledku vést k nezákonným finančním tokům; D. vzhledem k tomu, že nezákonné finanční toky jsou finanční prostředky získané, převedené nebo použité nezákonně za účelem vyhnout se daňovým povinnostem a měly by být odlišovány od úniků kapitálu, které mohou být legitimní reakcí investorů na hospodářská, politická či sociální rizika nebo na nepříznivé makroekonomické či administrativní podmínky; E. vzhledem k tomu, že v souvislosti se snižující se rozvojovou pomocí a nutností větší mobilizace domácích finančních zdrojů představují masivní odlivy kapitálu ze zemí AKT velkou překážku pro dosažení rozvojových cílů; F. vzhledem k tomu, že mnoho odborníků zdůraznilo, že Afrika by do roku 2016 dosáhla splnění rozvojových cílů tisíciletí, kdyby v roce 2000 bylo zamezeno nezákonným finančním tokům; G. vzhledem k tomu, že odlivy kapitálu snižují domácí finanční zdroje a příjmy z daní, které jsou nezbytné k financování programů na snižování chudoby v zemích AKT, zejména v oblasti vzdělávání, zdravotní péče, pitné vody, bydlení a hygieny, a tudíž brání vymýcení chudoby; H. vzhledem k tomu, že v rozvojových zemích je zdanění spolehlivým a stabilním zdrojem příjmů, neboť účinné a transparentní daňové režimy poskytují finanční prostředky nezbytné pro zajištění přístupu k základním veřejným službám, snižování sociálních nerovností a podporu makroekonomické stability; I. vzhledem k tomu, že nedostatečná technická kapacita v rozvojových zemích pro vypořádání se se složitými otázkami v daňové oblasti je překážkou jak pro mobilizaci domácích příjmů, tak pro účast na mezinárodní spolupráci v daňové oblasti; J. vzhledem k tomu, že řada států AKT v souladu se svým hospodářským vývojem a strategiemi diverzifikace a s cílem oprávněně využívat příležitostí globalizace a navzdory četným překážkám vyvinula nebo vyvíjí své odvětví finančních služeb a je odhodlaná zajistit plný soulad s mezinárodními normami a standardy; K. vzhledem k tomu, že nezákonné finanční toky se řadí k mnoha celosvětovým výzvám, jako jsou nedostatečné vnitrostátní právní rámce, slabé vnitrostátní a regionální kapacity v technické a politické oblasti, nedostatečná světová struktura potírání nezákonných finančních toků a neprůhlednost globálních finančních transakcí; L. vzhledem k tomu, že nezákonné finanční toky se týkají i trestné činnosti, jako je obchodování s lidmi, drogami a zbraněmi, pašování nebo finanční podvody, jakož i neoprávněné nebo nezajištěné půjčky, praní špinavých peněz a manipulace s akciovými trhy a trhy s dluhopisy; M. vzhledem k tomu, že na mezinárodní úrovni již bylo vynaloženo velké úsilí a zahájeno mnoho iniciativ, jako je mnohostranná Úmluva OECD o vzájemné správní pomoci v daňových záležitostech, Globální fórum OECD pro transparentnost a výměnu informací v daňových záležitostech, iniciativa v oblasti transparentnosti těžebního průmyslu (EITI), Úmluva Organizace spojených národů proti korupci, výbor expertů OSN pro mezinárodní spolupráci v daňových záležitostech a Africké fórum pro daňovou správu; N. vzhledem k tomu, že vítá, že mnoho států AKT je smluvní stranou těchto mezinárodních nástrojů a je odhodláno je provádět; O. vzhledem k tomu, že výrazný nárůst mladé populace, který způsobí, že Afrika bude za několik let nejlidnatější oblastí na světě, by mohl vést k nárůstu nezaměstnanosti a sociálně-politické nestabilitě; 1. pevně věří, že snahy o zamezení nezákonným finančním tokům musí být v první řadě politické povahy a že boj proti praní špinavých peněz, daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, agresivnímu daňovému plánování a korupci musí i nadále zůstat prioritou mezinárodní agendy, neboť tyto činnosti vedou k závažným obavám vzhledem k nízké míře ekonomického růstu v některých zemích AKT, vysoké míře chudoby a rostoucí potřebě finančních prostředků v souvislosti se snižující se veřejnou podporou; 2. připomíná, že opatření proti nezákonným finančním tokům vyžadují silnou mezinárodní spolupráci a současně i zapojení všech vnitrostátních i mezinárodních subjektů: konkrétně vlád a místních orgánů, státních agentur, soukromého sektoru, regionálních a mezinárodních organizací a občanské společnosti; 3. poukazuje na závazek, který daly smluvní strany pusanské dohody o partnerství z roku 2011, že budou účinně spolupracovat ve službách rozvoje a vynakládat větší úsilí na potírání korupce a nezákonných finančních toků; 4. uznává, že na mezinárodní úrovni bylo na potírání nezákonných finančních toků vynaloženo značné úsilí, s obavami však podotýká, že provádění nejdůležitějších mezinárodních úmluv a iniciativ zacílených na boj proti korupci a nezákonným finančním tokům nepřineslo konkrétní výsledky; lituje především skutečnosti, že tyto iniciativy jsou často nedostatečně koordinovány, zejména pokud jde o vymáhání majetku, a chybí jim soudržnost, ačkoli byly podporovány opatřeními proti mezinárodnímu terorismu a následným úsilím kontrolovat jeho financování; připomíná, že předpokladem pro poražení teroristických organizací v destabilizovaných zemích i nadále zůstává vyšetřování jejich mezinárodních finančních zásob a zničení kanálů obchodování se zbraněmi; 5. uvědomuje si, že za účelem dosažení cílů je nezbytné sladit domácí politiky s globální agendou; zdůrazňuje, že na vnitrostátní i mezinárodní úrovni je nutná soudržnost politik v rámci institucí i reforem; 6. vyzývá členské státy a státy AKT, aby pod záštitou OSN pracovaly na vytvoření právní povinnosti, která se bude vztahovat na celý dodavatelský řetězec minerálů, a přijaly tak skutečná opatření pro dodržování lidských práv, místo aby hájily zájmy lobbistů a velkých podniků; 7. připomíná, že daňové ráje, netransparentní jurisdikce a nezákonné finanční toky oslabují základ daně, ohrožují spravedlivost daňového systému a poškozují obchod a investice; v této souvislosti pevně zdůrazňuje, že odstranění všech forem nezákonných finančních toků je předpokladem pro dosažení hospodářských a sociálních cílů nové Agendy pro udržitelný rozvoj 2030; 8. připomíná, že mobilizace domácích zdrojů prostřednictvím zdanění je jedním z nejdůležitějších zdrojů příjmů pro financování udržitelného rozvoje; naléhavě vyzývá mezinárodní společenství, aby přijalo veškerá opatření nezbytná pro provádění účinných a transparentních daňových a obchodních politik a aby při zajišťování finanční transparentnosti v zemích AKT a po celém světě zohlednilo úlohu OECD, G20, G77, Africké unie, Světové banky, MMR a ADB a zásadní úlohu soukromých bank; dále zdůrazňuje, že je nutné, aby se rozvojové země ve větší míře podílely na globální daňové správě; 9. zdůrazňuje, že země AKT při zvyšování daňových příjmů často čelí velkým politickým, právním a administrativním překážkám; věří proto, že by se rozvojová pomoc měla zaměřit na zřízení optimálního regulačního rámce a posílení účasti správců daně, jakož i institucí odpovědných za potírání nezákonných finančních toků, a to tak, že jim poskytne odborné znalosti v oblasti řízení finančních prostředků, finančního zpravodajství a právních předpisů v oblasti boje proti korupci, zejména pokud jde o praní špinavých peněz, organizovanou trestnou činnost a nezákonné obchodování a vrácení aktiv, které byly zemím odcizeny; 10. poukazuje na rizika, kterým africké země čelí při udílení nevyrovnaných koncesí týkajících se dohod o dvojím zdanění, jakož i koncesních smluv upravujících těžbu přírodních zdrojů; domnívá se, že je třeba podpořit modelovou smlouvu, kterou vypracoval daňový výbor OSN, aby bylo možné řešit zneužití dohod o dvojím zdanění, neboť tato smlouva stanovuje silnější práva na zdanění u zdroje než model OECD; 11. podotýká, že těžební průmysl, služby a infrastruktura, zdraví a vzdělávání jsou zvláště ohroženy korupcí, která představuje jednu z hlavních hnacích sil nezákonných finančních toků; je přesvědčen, že by se iniciativa v oblasti transparentnosti těžebního průmyslu (EITI) měla stát povinnou; vyzývá státy AKT, aby posílily transparentnost a odpovědnost ve smlouvách týkajících se zdrojů, v účetním výkaznictví a auditech společností i ve výběru daní a jejich přerozdělení, a to jako součást svých protikorupčních programů; 12. připomíná zejména, že netransparentní vládní zakázky a dodavatelské řetězce mohou skýtat příležitosti pro nezákonné finanční toky spojené s korupcí; v této souvislosti shledává, že protikorupční úsilí by se též mělo zaměřit na modernizaci postupů zadávání zakázek; 13. se znepokojením konstatuje, že rozvojové finanční instituce se ve velké míře spoléhají na finanční zprostředkovatele, čímž i nadále přispívají k tomu, že velký objem investic směřuje skrze daňové ráje; zdůrazňuje, že mezinárodní a regionální rozvojové finanční instituce a banky hrají klíčovou úlohu, pokud jde o odpovědné financování, a že spolupráce by se měla zaměřovat na posílení řádné správy a na budování státu, aby v zemích AKT bylo možné odpovědně využívat veřejné příjmy; zejména má za to, že přímé zahraniční investice by měly směřovat pouze do společností a fondů, které jsou ochotny veřejně zpřístupnit informace o skutečných vlastnících a informovat o svých finančních účtech v jednotlivých zemích; 14. vyzývá EU, aby při poskytování finanční a odborné pomoci rozvojovým zemím zaujala aktivnější postoj, aby se tyto země mohly vyrovnat se vznikajícími světovými standardy pro boj proti daňovým únikům včetně automatické výměny informací; 15. vyzývá EU, aby v plné míře využívala vzorovou úmluvu OECD o daních z příjmu a majetku, která obsahuje fakultativní ustanovení týkající se pomoci při výběru daní, jež může být převzato do dvoustranných úmluv, kterými každá země projevuje souhlas s tím, že bude nápomocna při výběru daní ukládaných druhou zemí; 16. trvá na tom, že je nutné prostřednictvím spolupráce a výměny informací potírat erozi základu daně a přesouvání zisku do nespolupracujících daňových jurisdikcí a do bank, včetně bank v rozvinutých zemích, které uplatňují bankovní tajemství; dále vyzývá všechny státy a jurisdikce, které ještě nedodržují společné globální standardy pro automatickou výměnu informací o finančních účtech, aby je dodržovat začaly; 17. požaduje, aby informace ohledně skutečných vlastníků společností byly veřejně dostupné pro všechny organizační struktury, včetně trustů, nadací a krycích společností, a znovu opakuje svůj požadavek, aby nadnárodní společnosti zveřejňovaly zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí s cílem zastavit erozi základu daně a přesouvání zisku, a to na základě modelů G20 a OECD; podotýká, že zisky nadnárodních společností by měly být zdaněny v zemi, v níž byly vytvořeny; rovněž se domnívá, že daňové pobídky by měly zveřejňovány; 18. připomíná, že spolupráce a výměna informací mezi různými zpravodajskými službami jsou klíčové, a proto požaduje posílení regionální spolupráce s cílem společně vypracovat návrh modelové dohody o výměně informací o daních, aby bylo možné předcházet zneužívání; 19. uznává, že řada států AKT v souladu se svým hospodářským vývojem a strategiemi diverzifikace a s cílem oprávněně využívat příležitostí globalizace a navzdory četným překážkám vyvinula nebo vyvíjí odvětví finančních služeb a je odhodlaná zajistit plný soulad s mezinárodními normami a standardy; 20. naléhavě vyzývá finanční centra, včetně těch extrateritoriálních, aby s prokázanou vysokou úrovní utajení spolupracovala na globálním boji proti nezákonným finančním tokům a splňovala dohodnuté globální normy transparentnosti, a domnívá se, že pokud po vyčerpání všech možností dialogu a konzultací s dotčenými státy a jurisdikcemi tato centra spolupracovat nebudou, mělo by se uvažovat o sankcích založených na přesně vymezených a mezinárodně přijatelných kritériích; 21. vyzývá všechny státy AKT a členské státy EU, aby zajistily přístup veřejnosti k informacím o rozpočtech států a místních orgánů jakožto způsob ochrany veřejných finančních prostředků před jejich přeměnou na nezákonné finanční toky; 22. vyzývá všechny státy AKT, aby zřídily mechanismus vzájemného hodnocení, který se týká boje proti nezákonným finančním tokům; 23. připomíná, že v rozvojových zemích je zdanění spolehlivým zdrojem příjmů, neboť účinné a transparentní daňové režimy poskytují finanční prostředky nezbytné pro zajištění přístupu k základním veřejným službám a snižování sociálních nerovností; 24. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě ministrů AKT-EU, Evropskému parlamentu, Evropské komisi, Evropské radě, Africké unii, Panafrickému parlamentu, regionálním a vnitrostátním parlamentům, regionálním organizacím týkajícím se států AKT a Evropské investiční bance.

USNESENÍ (1) o výzvách pro rodinné zemědělské podniky a drobnou zemědělskou výrobu v zemích AKT Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU, — na zasedání v Nairobi (Keňa) ve dnech 19. až 21. prosince 2016, — s ohledem na svá usnesení ze dne 28. června 2007 o zmenšení chudoby drobných zemědělců v zemích AKT a ze dne 27. listopadu 2013 o sociálním a environmentálním dopadu pastevectví v zemích AKT, — s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dále také „dohoda z Cotonou“), zejména na články 23 a 34 této dohody, a na revize této dohody z let 2005 a 2010 (2), — s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 o rámci politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin (3), usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2013 o přístupu EU ke zvyšování odolnosti a snižování rizika katastrof v rozvojových zemích: poučení z krizí v oblasti zajišťování potravin (4), usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2014 o úloze vlastnických práv, vlastnictví a vytváření bohatství při boji s chudobou a podpoře udržitelného rozvoje v rozvojových zemích (5), usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2015 o Tanzanii, zejména o otázce záborů půdy (6) a usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. června 2016 o nové alianci pro zajišťování potravin a výživu (7), — s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Rámec politiky EU pro pomoc rozvojovým zemím při řešení problémů při zabezpečování potravin“ přijaté dne 31. března 2010 (8) a na závěry Rady o rámci politiky přijaté dne 10. května 2010 (9), — s ohledem na závěry Rady ze dne 28. května 2013 o zajištění potravin a výživy v rámci vnější pomoci (10), — s ohledem na akční plán Komise v oblasti výživy ze dne 3. července 2014 (11), — s ohledem na summit OSN o udržitelném rozvoji a na výsledný dokument přijatý Valným shromážděním dne 25. září 2015 s názvem „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, a zejména na cíl udržitelného rozvoje č. 2 stanovený v tomto dokumentu, tj. vymýtit hlad, dosáhnout potravinového zabezpečení a lepší výživy a podporovat udržitelné zemědělství (12), — s ohledem na Pařížskou dohodu smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu přijatou dne 12. prosince 2015 (13), — s ohledem na Souhrnný program rozvoje zemědělství v Africe (CAADP), který schválila Africká unie (AU) v roce 2002 (14), — s ohledem na summit hlav států AU, který se konal v Maputu (Mosambik) v roce 2003, na němž se vlády AU dohodly, že budou investovat více než 10 % celkových prostředků svého vnitrostátního rozpočtu do odvětví zemědělství (15), — s ohledem na Mezinárodní pakt OSN o hospodářských, sociálních a kulturních právech uzavřený dne 16. prosince 1966, — s ohledem na to, že organizace OSN vyhlásila rok 2014 Mezinárodním rokem rodinných zemědělských podniků (16), — s ohledem na politický rámec Africké unie pro pastevectví v Africe: zabezpečení, ochrana a zlepšení života, obživy a práv pasteveckých komunit, který přijala konference afrických ministrů zemědělství v říjnu 2010 a schválila výkonná rada na 18. řádném zasedání v Addis Abebě (Etiopie) v lednu 2011, — s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci o odpovědnosti podniků za závažné porušování lidských práv ve třetích zemích (17), — s ohledem na shromáždění hlav států a vlád AU, které se konalo v červenci 2012 a na němž byl u příležitosti desátého výročí přijetí programu CAADP rok 2014 prohlášen Rokem zemědělství a zajištění potravin v Africe (18), — s ohledem na iniciativu „Milan Urban Food Policy Pact“ (milánský pakt měst v oblasti potravinové politiky) ze dne 15. října 2015 vypracovanou radou města Milán, kterou podepsalo 113 měst na celém světě a která byla předána generálnímu tajemníkovi OSN Pan Ki-munovi a je dokladem ústřední úlohy měst při vytváření politik v oblasti udržitelných potravin, — s ohledem na prohlášení z Malaba o rychlejším zemědělském růstu a transformaci pro dosažení sdílené prosperity a lepších životních podmínek, které bylo přijato dne 27. června 2014 na summitu hlav států AU konaném v Malabu (Rovníková Guinea), jímž se vlády AU opětovně zavázaly vyčlenit alespoň 10 % veřejných výdajů na zemědělství (19), — s ohledem na iniciativu skupiny G8 pro potravinové zabezpečení, přijatou v Aquile v roce 2009 (20), — s ohledem na Rámec a obecné zásady k pozemkové politice v Africe, které přijala společná konference ministrů pro zemědělství, půdu a živočišnou výrobu, jež se konala v dubnu 2009 v Addis Abebě (Etiopie) (21), a na prohlášení o problémech a výzvách týkajících se půdy v Africe (22), které přijali představitelé států Africké unie v červenci 2009 na summitu v Sirtě (Libye) a v němž se naléhavě požaduje efektivní provádění uvedeného rámce a obecných zásad, — s ohledem na obecné zásady pro rozsáhlé pozemkové investice v Africe, které přijala společná konference ministrů Africké unie pro zemědělství, rozvoj venkova, rybolov a akvakulturu na zasedání v Addis Abebě (Etiopie) ve dnech 1. a 2. května 2014, — s ohledem na nezávazné pokyny Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) na podporu postupného naplňování práva na přiměřenou výživu v souvislosti s vnitrostátním potravinovým zabezpečením z roku 2004 (23), — s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, — s ohledem na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) z roku 1979 (24), — s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů z roku 1987 (25), — s ohledem na Deklaraci OSN o právech původních obyvatel z roku 2007 (26), — s ohledem na základní zásady a pokyny OSN k vystěhováním a vysídlením způsobeným rozvojem z roku 2007 (27), — s ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, které schválila Rada OSN pro lidská práva v roce 2011 (28), a na pokyny OECD pro nadnárodní podniky ve znění z roku 2011 (29), — s ohledem na pusanské partnerství pro účinnou rozvojovou spolupráci z roku 2011 (30), — s ohledem na dobrovolné pokyny pro odpovědnou správu půdy, rybolovu a lesů z roku 2012 (VGGT) (31), — s ohledem na Mezinárodní úmluvu na ochranu nových odrůd rostlin (úmluva UPOV) z roku 1991 (32), — s ohledem na Maastrichtské principy týkající se extrateritoriálních závazků států v oblasti hospodářských, sociálních a kulturních práv (ETOP), — s ohledem na Mezinárodní smlouvu o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství (ITPGRFA) z roku 2001 (33), — s ohledem na Úmluvu o biologické rozmanitosti z roku 1992 a přidružený Cartagenský protokol o biologické bezpečnosti z roku 2000 a Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání z roku 2010 (34), — s ohledem na čl. 18 odst. 1 jednacího řádu, — s ohledem na zprávu Výboru pro sociální věci a životní prostředí (AKT-EU/xxx.xxx vxx-xx), A. vzhledem k tomu, že pozemková práva drobných výrobců a zejména původních obyvatel, rodinných zemědělských podniků, žen, pastevců a rybářů obvykle nejsou uznána, a tudíž jsou ohroženi neadekvátními obchody s půdou, vyvlastněním bez souhlasu nebo nespravedlivou kompenzací; B. vzhledem k tomu, že nevýhody záborů půdy převažují nad jejich výhodami; vzhledem k tomu, že byly vypáleny a zničeny osady, aby uvolnily místo developerům, a dostupné lokality pro přemístění se často nacházejí daleko od centrálních obchodních oblastí a farmáři jsou tak přinuceni bydlet daleko od svého hlavního zdroje příjmů; C. vzhledem k tomu, že přímé příděly a soukromé investice do drobného zemědělství se v posledních třiceti letech v zemích AKT snižují, zatímco závislost zemí s nízkými příjmy na dovozech potravin se zvýšila, což zapříčinilo, že jsou vystaveny riziku změn cen na mezinárodních trzích; D. vzhledem k tomu, že nárůst zemědělské výroby a příjmů drobných producentů je pro zmírňování chudoby v zemích AKT klíčový, neboť přispívá k potravinovému zabezpečení a zajištění práce a vede k menším zásahům do pozemkových práv; E. vzhledem k tomu, že rozsáhlá partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) vytvářejí pro velké zemědělské společnosti v odvětví zemědělství AKT dominantní postavení, které vylučuje místní podniky; F. vzhledem k tomu, že Agenda pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížská dohoda o změně klimatu z prosince 2015 vyzdvihují, že je důležité rozvíjet takový model zemědělství, který zlepšuje odolnost a vytváří udržitelné potravinové systémy; G. vzhledem k tomu, že potravinová krize v roce 2008 vedla ke všeobecnému uznání, že je nutné podporovat produkci potravin drobných zemědělců pro domácí trh; H. vzhledem k tomu, že díky zahájení programů strukturálních změn začátkem 80. let 20. století se rozvinulo zemědělství zaměřené na vývoz, v němž se upřednostňovalo zvyšování produkce tržních plodin pro světové trhy; vzhledem k tomu, že tato volba zvýhodnila velkoplošné, vysoce kapitalizované a mechanizované formy produkce, zatímco drobné zemědělství bylo poměrně k tomu zanedbáváno; I. vzhledem k tomu, že mezinárodní trhy budou v budoucnu méně stabilní; vzhledem k tomu, že země by se neměly vystavovat riziku nadměrné závislosti na dovozu, ale měly by spíše přednostně investovat do domácí produkce potravin, aby se staly odolnými; J. vzhledem k tomu, že tzv. „póly růstu“ mají přilákat mezinárodní investory tím, že zpřístupní půdu velkým soukromým společnostem a že se tak nesmí dít na úkor rodinných zemědělských podniků; K. vzhledem k tomu, že na právu zemědělců volně produkovat, vyměňovat a prodávat osivo závisí živobytí 90 % zemědělců v Africe, zatímco rozmanitost osiva je nezbytnou podmínkou zvyšování odolnosti zemědělství vůči změně klimatu; L. vzhledem k tomu, že rodinné zemědělské podniky a drobní zemědělci prokázali svou schopnost poskytovat rozmanité produkty, včetně hospodářských zvířat a rybolovu, a zvyšovat udržitelnost produkce potravin prostřednictvím agroekologických postupů; M. vzhledem k tomu, že monokulturní hospodářství může vést ke zvýšené závislosti na chemických hnojivech a pesticidech a k masivnímu znehodnocení půdy a přispívat ke změně klimatu; N. vzhledem k tomu, že velkoplošné zemědělství v Africe vypouští přinejmenším 14 % z celkových ročních emisí skleníkových plynů, zejména kvůli používání dusíkatých hnojiv, což z tohoto kontinentu od roku 2000 činí třetího největšího znečišťovatele na světě (35), O. vzhledem k tomu, že oblast rovnosti žen a mužů a vzdělávání jsou velmi důležitými rozměry investic do zemědělství v zemích AKT; vzhledem k tomu, že posílení postavení žen v drobném zemědělství jakožto aktivních a kvalifikovaných pracovníků je pro hospodářský rozvoj odvětví zásadní; vzhledem k tomu, že ženy na venkově byly dlouho diskriminovány, co se týče přístupu k řadě výrobních zdrojů, včetně půdy, úvěrů, vstupních zdrojů a služeb; P. vzhledem k tomu, že Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) odhaduje, že na světě došlo ke ztrátě 75 % genetické rozmanitosti rostlin; vzhledem k tomu, že rozsáhlá genetická eroze zvyšuje naši zranitelnost vůči změně klimatu a výskytu nových škůdců a chorob; Q. vzhledem k tomu, že kontrola, vlastnictví a dostupnost osiv jsou zásadní pro odolnost chudých zemědělců při zabezpečování potravin; R. vzhledem k tomu, že rodinné zemědělské podniky často dosahují vyšší produktivity z hlediska půdy než větší hospodářství a využívají více pracovní síly na hektar než jejich větší protějšky; S. vzhledem k tomu, že přístup zemědělců v Africe k vodě je vážným problémem; vzhledem k tomu, že podpora zavlažování u drobných zemědělců prostřednictvím finanční a technické pomoci by mohla výrazně zvýšit produktivitu a příjmy, neboť přístup k vodě je příležitostí pro místní rozvoj; T. vzhledem k tomu, že mnoho drobných zemědělců a venkovských komunit využívá tradiční postupy a svůj příjem bílkovin i nadále doplňuje lovem divokých zvířat („maso z buše“); vzhledem k tomu, že se čím dál zřetelněji ukazuje, že tento postup není udržitelný; U. vzhledem k tomu, že rodinné zemědělské podniky a drobní zemědělci ovlivňují hospodářský, politický a společensko-kulturní rozvoj rozvojových zemí, což přímo ovlivní proces budování státu; vzhledem k tomu, že selhání v procesu budování státu může mít za následek politickou nestabilitu, sociální nepokoje, nespravedlnost a sociokulturní stagnaci vedoucí ke zhrouceným státům; V. vzhledem k tomu, že rodinné zemědělské podniky jsou hlavním zdrojem mezigenerační solidarity a společenské a environmentální odpovědnosti, a podporují tak udržitelný rozvoj i v těch nejchudších regionech; W. vzhledem k tomu, že světové populaci dosahující 7,2 miliardy obyvatel zajišťují potravu systémy zemědělské produkce, již tvoří více než 570 milionů zemědělských hospodářství po celém světě; vzhledem k tomu, že drobné zemědělství představuje většinu systémů zemědělského hospodaření na světě; vzhledem k tomu, že v celosvětovém měřítku obhospodařuje 73 % zemědělců méně než 1 ha půdy, a k tomu, že 85 % zemědělců obhospodařuje méně než 2 ha; vzhledem k tomu, že drobní zemědělci přispívají k velké části zemědělské produkce v rozvojovém světě a hrají zásadní úlohu, pokud jde o potravinové zabezpečení, hospodářský růst, vytváření pracovních míst a zmírnění chudoby; X. vzhledem k tomu, že chybí politiky vázané na konkrétní souvislosti, které se týkají reálných podmínek jednotlivých zemí AKT a prosazují podporu rodinných zemědělských podniků a drobných zemědělců s cílem rozvíjet postupy soběstačného a udržitelného zemědělství, a tato skutečnost dále přispívá k rozmanitým a složitým výzvám, kterým tyto podniky čelí; Y. vzhledem k tomu, že inovace v odvětví zemědělství je zásadním faktorem pro zlepšení účinnosti využití pracovní síly a půdy, a umožňuje tak rodinám, které vlastní a provozuji zemědělská hospodářství, uniknout chudobě a docílit prosperity; Z. vzhledem k tomu, že mimo jiné začal významně narušovat rozvoj v tomto odvětví na pomoc rodinným zemědělským podnikům nedostatek vhodného místního zemědělského výzkumu, poradenských služeb a školení ve venkovských oblastech; AA. vzhledem k tomu, že rodinné zemědělské podniky jsou pro mladé lidi často jedinou příležitostí, jak získat zaměstnání a pracovní dovednosti; 1. vyzývá vlády a dárce, aby pozastavili či přezkoumali všechny politiky a projekty, které přímo podporují a umožňují zábory půdy nebo nepřímo zvyšují tlak na půdní a přírodní zdroje a mohou mít za následek vážná porušení lidských práv; 2. připomíná, že cíle udržitelného rozvoje, jichž má být docíleno do roku 2030, zahrnují i cíl podpory udržitelného zemědělství; 3. naléhavě vyzývá členské státy EU, aby vytvořily skutečné nástroje udržitelného rozvoje a nástroje, jako jsou osvědčené postupy techniky pěstování a podpořily rodinné zemědělské podniky a místní hospodářství v subsaharské Africe, a současně připomíná, že rodinné zemědělské podniky a drobní zemědělci produkují zhruba 80 % potravin celého světa a v zemích AKT vytvářejí více než 60 % pracovních míst; zdůrazňuje, že u drobného zemědělství jsou výnosy hlavním faktorem příjmu; 4. vyzývá EU, její členské státy a země AKT, aby podpořily zapojení rodinných zemědělských podniků do programů posilujících inovace a širší uplatnění stávajících technologií a postupů; konstatuje, že rozvoj nových technologií a jejich přizpůsobení a uplatňování a řízení zemědělských podniků by měly zohledňovat zvláštní strukturu rodinných zemědělských podniků v jednotlivých zemích, jak to doporučuje FAO ve své zprávě s názvem Stav potravin a zemědělství – inovace v rodinných zemědělských podnicích; 5. zdůrazňuje, že drobné zemědělství vyprodukuje více než 80 % světové zemědělské produkce a zastává důležitou úlohu, pokud jde o potravinové zabezpečení, zmírnění chudoby a udržitelné řízení přírodních zdrojů; 6. vyzývá země AKT, aby vynaložily větší úsilí na to, aby mladé lidi povzbudily k podpoře rodinných zemědělských podniků; 7. podotýká, že stárnutí zemědělců, omezený přístup k sociální ochraně, aktivům, finanční službám, trhům a účinným školicím službám a špatná organizace zemědělců značně omezuje rozvoj drobného zemědělství a příležitosti zaměstnávání mladých v zemědělství; 8. připomíná, že navzdory mnoha překážkám, kterým čelí, mohou rodinné zemědělské podniky a drobné zemědělství stále hrát důležitou roli v oblasti potravinového zabezpečení, hospodářského růstu a zmírňování chudoby a mají potenciál vytvářet důstojná pracovní místa pro ženy i muže ve venkovských oblastech; 9. vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily, že investoři se sídlem v EU dodržují práva místních komunit a respektují potřeby malých zemědělských podniků, a to skrze účinné provádění mezinárodních norem, které upravují odpovědné investice do zemědělství, včetně Rámce a obecných zásad k pozemkové politice v Africe a obecných zásad pro rozsáhlé pozemkové investice v Africe přijatých Africkou unií, a řídí se obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv a pokyny OECD pro nadnárodní podniky; 10. zdůrazňuje, že je nutné podporovat nejen drobné zemědělce, ale také venkovské malé a středně velké podniky, které nakupují produkty od drobných zemědělců a dodávají jim zboží; 11. připomíná důležitost zdravého a živého odvětví služeb, které propojuje drobné zemědělské podniky s většími trhy, s cílem umožnit drobným zemědělcům rozšířit a rozvíjet své podniky; 12. připomíná, že v roce 2013 byla v Keni objevena rozsáhlá vodonosná vrstva, což dokazuje, že Afrika zdaleka není suchým kontinentem, ale naopak má bohaté vodní zdroje; zdůrazňuje, že zemědělci mají problém s přístupem a že pouze 6 % obdělávané půdy má zavlažovací systém, a tudíž miliony zemědělců jsou stále odkázány na zemědělství závislé na dešťových srážkách; 13. připomíná, že přístup k vodě je pro zemědělce v Africe jedním z významných problémů a příležitostí pro místní rozvoj, a podtrhuje, že další překážkou je nedostatek podrobného hydrogeologického mapování Afriky jako celku; 14. zdůrazňuje, jak je důležité najít způsob, jak takové hydrogeologické mapování provést a výsledné informace zpřístupnit veřejnosti nebo drobným zemědělcům, neboť by zcela změnily život zemědělců a zemědělskou ekonomii; 15. připomíná, že když jsou zemědělci schopni pěstovat plodiny na místní úrovni, mohou získat větší kapitál, který pak může být znovu investován na místní úrovni, což podpoří kapacitu a účinnost a zvýší návratnost; 16. s obavami podotýká, že v řadě obchodů s půdou jsou porušovány zásady svobodného, předchozího a informovaného souhlasu zainteresovaných komunit; především zdůrazňuje, že do rozhodovacího procesu v rámci spolupráce nové aliance pro zajišťování potravin a výživu nejsou zapojeny všechny zúčastněné strany, zejména drobní zemědělci; 17. zdůrazňuje potřebu oživit veřejné investice do zemědělství v zemích AKT a upřednostnit investice do zemědělského vzdělávání, včetně školení a agroekologického povědomí v souladu se závěry Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD), doporučeními zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny a cíli udržitelného rozvoje; 18. připomíná, že politiky v oblasti zemědělských investic se zaměřují hlavně na rozsáhlé nákupy půdy a na zemědělství zaměřené na vývoz, které nemá vazbu na místní hospodářství; z tohoto důvodu požaduje, aby v zemích AKT bylo prosazováno ekologické zemědělství; připomíná, že pro většinu obyvatel Afriky je přístup k půdě a zabezpečení držby zásadní k tomu, aby mohli požívat právo na potraviny; vyzývá africké země, aby uznaly všechna legitimní práva držby, včetně neformálních a zvykových práv a práv původních obyvatel, a podpořily tak rodinné zemědělské podniky a drobné zemědělce a bojovaly proti záborům půdy; 19. zdůrazňuje, že práva uživatelů odvozená od zvykové držby, jako jsou práva pastevců, by měla být uznána a chráněna právním systémem v souladu s ustanoveními a rozhodnutími Africké komise pro lidská práva a práva národů; 20. připomíná, že pokyny v oblasti držby vydané organizací FAO, včetně pokynů týkajících se pastevectví, doporučují zabezpečit přístup k půdě; vyzývá EU, aby aktivně sledovala a monitorovala obchody s půdou, do nichž jsou zapojeny subjekty EU; podtrhuje, že soukromé společnosti zapojené do partnerství veřejného a soukromého sektoru, jako je Nová aliance pro zajišťování potravin a výživu, by měly být za své kroky odpovědné; v této souvislosti vyzývá smluvní strany Nové aliance pro zajišťování potravin a výživu, aby zřídily přísný mechanismus odpovědnosti a sledování, který zahrnuje soudní opravné prostředky pro místní obyvatele a komunity, jichž se obchody s půdou dotýkají; 21. vyzývá vlády a agentury, aby monitorovaly závislost na bílkovinách z masa z divoce žijících ulovených zvířat a naplánovaly jejich nahrazení, než bude ekosystém nenávratně poškozen; 22. připomíná, že na právech zemědělců volně produkovat, vyměňovat a prodávat osivo závisí živobytí 90 % zemědělců v Africe, že tato práva jsou v zemích AKT velmi důležitá a že rozmanitost osiva je nezbytnou podmínkou zvyšování odolnosti zemědělství vůči změně klimatu; ostře nesouhlasí se žádostmi velkých společností o posílení práv šlechtitelů, a to v souladu s úmluvou Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin z roku 1991, která zakazuje většinu takových neformálních ujednání; 23. podotýká, že zavedení a rozšíření certifikovaného osiva v Africe, které zvyšuje produktivitu půdy a výnosy plodin, by mohlo zvýšit riziko závislosti a zadluženosti drobných zemědělců; 24. připomíná, že volný pohyb zboží a služeb v Evropě podpořil produkci potravin a posílil potravinové zabezpečení; v tomto ohledu zdůrazňuje důležitost regionálních úmluv o volném obchodu a spolehlivé infrastruktury, které umožňují drobným zemědělcům a rodinným zemědělským podnikům expandovat dále než na místní trhy; 25. naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila zohledňování závazků týkajících se práv zemědělců, které EU přijala v rámci Mezinárodní smlouvy o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství, v rámci technické a finanční pomoci určené na politiku v oblasti osiv; vyzývá EU, aby podporovala práva duševního vlastnictví, která přispívají k rozvoji místně přizpůsobených odrůd osiv a osiv skladovaných zemědělci; 26. vyzývá členské státy G8, aby v zemích AKT nepodporovaly geneticky modifikované plodiny; připomíná, že africký vzorový zákon o biologické bezpečnosti stanovuje vysoká kritéria biologické bezpečnosti; věří, že veškerá podpora od zahraničních dárců na rozvoj biologické bezpečnosti na vnitrostátní a regionální úrovni by měla být upravena v souladu s těmito kritérii; 27. vyzývá vlády zemí AKT, aby vynaložily veškeré úsilí na podporu rodinných zemědělských podniků a drobných zemědělců, a to tak, že zdůrazní potřebu vytvoření politik na upevnění sociální spravedlnosti a rozvoj postupů soběstačného a udržitelného zemědělství, a aby vypracovaly politiky vázané na konkrétní souvislosti, které se týkají reálné situace v jednotlivých zemích AKT, a aby podporovaly vhodný zemědělský výzkum, poradenské služby a školení ve venkovských oblastech, jakož i další patřičnou technickou a finanční podporu; 28. zdůrazňuje důležitost podpory a posílení zapojení žen zemědělkyň do rozhodovacích procesů, vzhledem k tomu, že v mnoha zemích AKT nesou ženy hlavní odpovědnost za péči o rodinu a současně vykonávají většinu prací v samozásobitelském zemědělství; 29. upozorňuje na problémy, jimž zemědělkyně čelí při získávání kapitálu a přístupu k zemědělské půdě; podotýká, že snazší přístup k investičnímu kapitálu je předpokladem pro zlepšení sociálně-ekonomické situace žen, a v této souvislosti požaduje, aby ženy měly přístup k finančním zdrojům a zvláštním školením, které umožní prosazování, podporu a zjednodušení tohoto přístupu; 30. podotýká, že u zemědělkyň musí být zlepšeno sociální zabezpečení a právní uznání, zejména pokud jde o titul a právo dědit nebo odkazovat, aby ženám byla zaručena stejná práva jako mužům; 31. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě ministrů AKT, Evropskému parlamentu, Evropské komisi, Evropské radě, Africké unii, Panafrickému parlamentu, regionálním a vnitrostátním parlamentům zemí AKT a členských států EU a regionálním organizacím zemí AKT.

USNESENÍ (36) o důsledcích hurikánu Matthew na Haiti Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU, — na zasedání v Nairobi (Keňa) ve dnech 19. až 21. prosince 2016, — s ohledem na čl. 18 odst. 2 jednacího řádu, — s ohledem na prohlášení komisaře EU pro humanitární pomoc a řešení krizí Christose Stylianidese k dopadu hurikánu Matthew na Haiti, — s ohledem na zprávu generálního tajemníka Rady bezpečnosti OSN ze dne 31. srpna 2016 o stabilizační misi OSN na Haiti, — s ohledem na prohlášení koordinátora OSN pro pomoc při mimořádných událostech Stephena O’Briena ze dne 9. října 2016, — s ohledem na prohlášení předsedy Valného shromáždění OSN Jeho Excelence Petera Thomsona k humanitární situaci na Haiti ze dne 10. října 2016, — s ohledem na oznámení zástupce generálního tajemníka OSN Jana Eliassona, jímž byla zahájena činnost svěřenského fondu, do nějž je zapojeno více partnerů a který je součástí plánu reakce na choleru na Haiti, — s ohledem na prohlášení Jeho Excelence Dr. Patricka I. Gomese, generálního tajemníka skupiny států AKT, na 43. zasedání parlamentního shromáždění AKT ze dne 12. října 2016, — s ohledem na společnou strategii partnerství mezi Karibikem a EU, která byla přijata v listopadu 2012, — s ohledem na rychlé posouzení stavu zajištění potravin po hurikánu Matthew, které zveřejnily CNSA a FAO, — s ohledem na stabilizační misi Organizace spojených národů na Haiti (MINUSTAH), — s ohledem na dohodu z Cotonou, A. vzhledem k tomu, že Haiti dne 4. října 2016 velmi silně zasáhl hurikán Matthew, zejména department Grand’Anse a jižní departmenty, a vyvolal na ostrově největší naléhavou humanitární situaci od zemětřesení v roce 2010 a způsobil rozsáhlé škody a záplavy, zanechal za sebou stovky mrtvých a více než 1,4 milionu lidí, kteří potřebovali pomoc, vzhledem k tomu, že hospodářství na Haiti se ještě nezotavilo ze zemětřesení, které zemi zasáhlo dne 12. ledna 2010; B. vzhledem k tomu, že dne 10. října 2016 Úřad OSN pro humanitární záležitosti ve spolupráci s humanitárními partnery v rámci podpory vnitrostátní vlády vyzval, aby se v průběhu 3 měsíců vybralo 119 milionů USD určených pro zhruba 750 000 lidí na Haiti, kteří pro život potřebují pomoc a ochranu; C. vzhledem k tomu, že Haiti je nestabilní zemí, která je zvlášť náchylná k přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem; vzhledem k tomu, že kvůli politické krizi v zemi nefungoval v průběhu celého roku 2015 parlament, a když dne 7. února 2016 vypršel tehdejšímu prezidentovi mandát, nebyl zvolen žádný jeho nástupce; vzhledem k tomu, že Haiti je jednou z nejchudších zemí na světě, kde více než polovina desetimilionové populace trpí podvýživou; vzhledem k tomu, že je to jedna z nejméně rovnostářských zemí na světě a Giniho koeficient v roce 2012 činil 0,61; D. vzhledem k tomu, že jev El Niño zhoršil nedostatečné zabezpečení potravin a výživy; E. vzhledem k tomu, že Haiti patří k těm zemím světa, kde došlo k největšímu odlesňování, kvůli němuž se snížila odolnost země vůči přírodním katastrofám; vzhledem k tomu, že hlavní příčinou tohoto odlesňování je závislost země na hnědém uhlí a palivovém dřevu, které představují zdroje energie; F. vzhledem k tomu, že místní orgány na Haiti od roku 2010 prosazují, aby byl v rámci preventivních opatření vyvinut systém řízení rizik v případě katastrof; vzhledem k tomu, že jejich rozhodnutí evakuovat obyvatele, ačkoli v nedostatečné míře, zachránilo životy; G. vzhledem k tomu, že obyvatelé Haiti jsou do velké míry závislí na dovozu potravin kvůli poklesu místní produkce, která obvykle představuje hlavní zdroj příjmů pro ty nejzranitelnější domácnosti; H. vzhledem k tomu, že hurikán, který udeřil během druhého hlavního období sklizně, ohrozil úrovně potravinového zabezpečení; byly zničeny rozsáhlé plochy oseté plodinami; vzhledem k tomu, že Haiti čelí zvýšení rizika, které je již nyní vysoké, v souvislosti s nemocemi přenášenými vodou, především cholerou, nedostatečným zabezpečením potravinami a podvýživou v hlavních postižených městech na jihu; I. vzhledem k tomu, že Světový potravinový program již do západní části Haiti přivezl 500 tun potravin, včetně místní produkce rýže a hrachu; vzhledem k tomu, že Světová zdravotnická organizace uvolnila 1 milion dávek vakcíny proti choleře; J. vzhledem k tomu, že na začátku listopadu 2016 v oblasti probíhal značně vyšší počet záchranných operací; vzhledem k tomu, že však byly zaznamenány nežádoucí příhody v souvislosti s distribucí humanitární pomoci, které vyústily v demonstrace a ztráty na životech; K. vzhledem k tomu, že od zemětřesení v roce 2010 UNICEF ve spolupráci s haitskou vládou poskytuje lepší přístup k vodě, hygieně a zdravotním službám, a potírá tak nemoci přenášené vodou, včetně cholery; vzhledem k tomu, že dne 8. listopadu 2016 haitská vláda s podporou OSN a dalších institucí zahájila očkování proti choleře v oblastech, které byly vážně zasaženy hurikánem Matthew; L. vzhledem k tomu, že byl aktivován mechanismus civilní ochrany EU a zpočátku měl k dispozici humanitární pomoc ve výši 255 000 EUR a tým jedenácti odborníků na civilní ochranu z Dánska, Finska, Francie, Rumunska a Švédska, kteří byli vysláni na Haiti; vzhledem k tomu, že jsou poskytovány odborné znalosti v oblasti koordinace mimořádných událostí, logistiky, přístupu k vodě a hygieně a zdravotní péčí; M. vzhledem k tomu, že v polovině října byly díky technikům mise MUNUSTAH (stabilizační mise Organizace spojených národů na Haiti) a místním orgánům odklizeny silnice a obnoven přístup z Port-au-Prince do oblastí na jihozápadě země, včetně měst Les Cayes a Jérémie; vzhledem k tomu, že mise MINUSTAH rovněž poskytuje zajištění humanitárních konvojů, rozmisťování systémů na čištění vody a dohled nad policejními stanicemi; N. vzhledem k tomu, že Bezpečnostní rada OSN rozhodla, že mandát mise MINUSTAH prodlouží o šest měsíců; O. vzhledem k tomu, že prezidentské volby v listopadu 2016 proběhly uspokojivě a řídily se demokratickým postupem, a vzhledem k tomu, že nový legitimně zvolený prezident bude na konci volebního procesu uveden do úřadu; 1. vyjadřuje nejhlubší soustrast a soucit lidem, kteří byli zasaženi hurikánem Matthew, a opětovně vyjadřuje solidaritu s obyvateli Haiti, kteří kvůli tomuto katastrofickému jevu trpí; 2. vítá snahu haitských orgánů a občanské společnosti, jakož i OSN, nevládních organizací a dalších dvoustranných dárců o poskytnutí pomoci lidem na Haiti a vzdává čest spolupráci organizací a jednotlivců z různých zemí Evropské unie a AKT a dalších zemí z celého světa; vítá pomoc poskytnutou Haiti v rámci mezinárodní solidarity a v první řadě solidaritu a podporu projevenou na regionální úrovni; 3. vítá skutečnou politickou vůli zaujmout nový přístup při podpoře obnovy země – aniž by byly opakovány chyby z minulosti – a řešit hluboce zakořeněné příčiny chudoby na Haiti; vítá úsilí EU o poskytování odborných znalostí v oblasti civilní ochrany, zvláštní humanitární pomoci a věcné pomoci na Haiti; vyzývá mezinárodní společenství a partnery Haiti, aby přijali koordinovaný přístup a spolupracovali s haitskou vládou při poskytování mimořádné pomoci a pomoci po katastrofě s cílem účinně a řádně uspokojit potřeby na místě; 4. zdůrazňuje, že z celkových finančních prostředků ve výši 120 milionů USD, o něž haitská vláda a OSN požádaly, na 60 % chybí; vyzývá dárce, aby zaslali pomoc, kterou přislíbili; požaduje odpuštění dluhu pro Haiti, aby bylo možné začít s obnovou země; 5. vyzývá všechny zúčastněné strany, aby věnovaly zvláštní pozornost a podporu zapojení žen do úsilí o obnovu země a aktivně je zapojovaly do etapy renovací, obnovy a hodnocení; vyzývá všechny subjekty, které Haiti poskytují pomoc, aby přijaly opatření na ochranu zranitelnosti žen a dívek v důsledku hurikánu; větší pozornost by měla být věnována i dětem, které jsou odloučeny od svých rodin; 6. vítá skutečnost, že školy v departmentu Grand’ Anse a jižních departmentech byly znovu otevřeny a podle odhadů mohlo v listopadu 53 400 dětí zase začít chodit do školy; 7. chválí úsilí haitské vlády, OSN a dalších institucí, které bylo vynaloženo na zahájení očkování proti choleře v oblastech, které byly vážně zasaženy hurikánem Matthew; velmi naléhavě vyzývá Evropskou komisi a mezinárodní společenství, aby sledovaly zdravotní stav obyvatel Haiti, zejména s ohledem na možné propuknutí nové epidemie cholery, a vynaložily další úsilí na podporu lidí, kteří byli chorobou zasaženi, a na vytvoření funkčních systémů, pokud jde o vodu, hygienu a zdraví; 8. zdůrazňuje, že Haiti čelí závažnému nedostatečnému potravinovému zabezpečení a podvýživě; podporuje úsilí EU o zvýšení místní produkce potravin tím, že bude opravena poškozená infrastruktura a nezbytný materiál (osivo, hnojiva a nástroje) poskytnut drobným zemědělcům; vyzývá EU a další mezinárodní dárce, aby si v rámci této pomoci koupili, kdykoli to bude možné, místně vyprodukované potraviny; 9. vítá úsilí haitských orgánů vynaložené na zřízení systému řízení rizik katastrof, který pomohl s evakuací některých obyvatel; nicméně zdůrazňuje, že prioritou musí i nadále zůstat posílení připravenosti a odolnosti; podtrhuje, že je třeba vynaložit úsilí na vypracování plánů obnovy; naléhavě vyzývá EU, aby v dlouhodobém horizontu spolupracovala s haitskými orgány na zřízení mechanismu předcházení katastrofám a zmírnění jejich dopadů a na zavedení řízení kapacit; v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité neprodleně obnovit kapacitu haitského státu, pokud jde o fungování demokracie a řádnou správu věcí veřejných, což je pro obnovu země nezbytné, a dbát na zapojení haitské občanské společnosti; 10. blahopřeje prozatímní volební radě k tomu, že navzdory dopadům hurikánu Matthew dodržela harmonogram voleb a že s podporou haitské vlády a státní policie se jí podařilo uskutečnit dne 20. listopadu poklidné volby, při nichž byla dodržována práva voličů; vyjadřuje obavy z nepokojů a dalších forem násilných protestů, které po volbách následovaly; naléhavě vyzývá haitskou vládu, aby učinila kroky k nastolení a prohloubení demokracie na Haiti; vítá úspěšný závěr procesu prezidentských voleb a se zájmem očekává konečné výsledky, které by měly být oznámeny dne 29. prosince 2016; 11. poukazuje na doporučení generálního tajemníka OSN prodloužit misi MINUSTAH na Haiti o šest měsíců; 12. zdůrazňuje, že odlesňování a degradace ekosystémů zhoršuje zranitelnost Haiti v případě přírodních katastrof; naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby zintenzivnila mezinárodní finanční prostředky na zmírnění odlesňování na Haiti; rovněž vyzývá Unii, aby zvýšila svou podporu na propagaci vysoce energeticky účinných pecí s cílem snížit spotřebu dřevěného uhlí a na technologie obnovitelných zdrojů energie, jako je sluneční a větrná energie, které na Haiti mají velký potenciál jakožto alternativy dřevěného uhlí; 13. zdůrazňuje stěžejní význam finančních prostředků poukazovaných haitskou diasporou při směřování toků kapitálu; vyzývá členské státy a haitskou vládu, aby usnadnily doručování finančních prostředků a usilovaly o snížení s nimi spojených nákladů; 14. zdůrazňuje, že změna klimatu se stává stále důležitější otázkou, pokud jde o přístup k vodě a potravinové zabezpečení; oznamuje, že je třeba vyvinout další úsilí pro zajištění mobilizace finančních zdrojů na boj proti změně klimatu a dosažení cíle 100 milionů USD do roku 2020; vyzývá partnery v oblasti rozvoje a soukromý sektor, aby navýšili investice, které jsou potřeba pro výzkum technologií na zmírnění a přizpůsobení se v zemích AKT a na rychlý a komplexní transfer těchto technologií, a to především v těch zemích, které jsou zranitelné z hlediska přírodních katastrof (malé ostrovní rozvojové státy a nejméně rozvinuté země); naléhavě vyzývá mezinárodní společenství a rozvinuté země, aby v této oblasti vynakládaly více finančních prostředků; 15. pověřuje své spolupředsedy, aby toto usnesení předali Radě AKT EU, Evropské komisi, místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, orgánům Carifora, Africké unie a Evropské unie, haitskému prezidentovi a haitské vládě, generálnímu tajemníkovi OSN a zástupci generálního tajemníka OSN pro humanitární záležitosti a pomoc při mimořádných událostech.

PROHLÁŠENÍ (37) k parlamentnímu rozměru vztahů AKT-EU po podepsání dohody z Cotonou Prohlášení Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU k parlamentnímu rozměru vztahů AKT-EU po podepsání dohody z Cotonou (Přijaté na 32. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU) Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU vyzývá k budoucí spolupráci AKT-EU i po roce 2020, která bude založena na acquis a vazbách vytvořených během čtyřicetiletého partnerství, a k začlenění silného parlamentního rozměru Smíšeného parlamentního shromáždění jakožto klíčového prvku této spolupráce a současně k přizpůsobení se novým výzvám v budoucnosti. Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU bere na vědomí společné sdělení Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 22. listopadu 2016 o „obnoveném partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi“ a zejména jeho postoj, že „v této fázi je ještě příliš brzy na ustavení institucionální struktury“. Vyjadřuje politování nad tím, že sdělení si ani nepokouší přijít s řešeními ohledně ustavení institucionální struktury v budoucnu a neuznává ani nezmiňuje úlohu Smíšeného parlamentního shromáždění. Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU zastává důležitou úlohu, zejména v tom, že: — poskytuje demokratický a komplexní parlamentní dialog AKT-EU o velmi důležitých otázkách, které jsou ve společném zájmu, — kontroluje práci výkonných činitelů, jakož i nejefektivnější využití výdajů AKT-EU na rozvojovou spolupráci, — propaguje demokracii a lidská práva, a významně tak přispívá k partnerství AKT-EU založeném na rovném postavení; Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU zdůrazňuje, že je důležité vybudovat budoucí partnerství AKT-EU na základě Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, aby toto partnerství mohlo přispívat k řešení společných výzev, které přinese budoucnost. V této souvislosti shromáždění vyzývá předsednictvo Smíšeného parlamentního shromáždění k tomu, aby se strategičtěji zaměřilo na pracovní program shromáždění a aby příští výbor Smíšeného parlamentního shromáždění jasně odkazoval na 17. cíl udržitelného rozvoje, a bylo tak možné každý z těchto cílů průběžně sledovat. Posílené Smíšené parlamentní shromáždění v partnerství AKT-EU po roce 2020 bude muset zohlednit větší důležitost regionální integrace a regionálních struktur, zejména prostřednictvím častějších regionálních schůzí, které se budou věnovat konkrétním regionálním otázkám, a prostřednictvím posíleného dialogu s regionálními a subregionálními parlamenty a strukturami. Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU zdůrazňuje, že posílený parlamentní rozměr spolupráce AKT-EU rovněž vyžaduje větší účast a zapojení vnitrostátních parlamentů, jakož i občanské společnosti a dalších zúčastněných stran ve všech relevantních fázích politik a činností AKT-EU, od plánování a programování až po provádění, hodnocení a sledování. Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU prozkoumá, jak by mohlo zlepšit svou kontrolu plánování rozvoje a následné činnosti po takové kontrole, a vyzývá Komisi a vlády AKT, aby prosazovaly zapojení vnitrostátních parlamentů, místních orgánů a subjektů občanské společnosti v zemích AKT do činností před kontrolou programování rozvoje a po ní a aby vnitrostátním parlamentům AKT včas poskytly všechny dostupné informace, a pomáhaly jim tak při vykonávání demokratické kontroly. Nairobi, Keňa, 21. prosince 2016

(1) Adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly on 21 December 2016 in Nairobi (Kenya).

(2) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3) Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3.

(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0265.

(5) Přijaté texty, P7_TA(2014)0251.

(6) Přijaté texty, P7_TA(2014)0163.

(7) Přijaté texty, P7_TA(2013)0394.

(8) COM(2015)0136.

(9) COM(2015)0044.

(10) COM(2010)0163.

(1) Adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly on 21 December 2016 in Nairobi (Kenya)

(2) Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3) Úř. věst. C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

(4) Přijaté texty, P7_TA(2013)0578.

(5) Přijaté texty, P7_TA(2014)0250.

(6) Úř. věst. C 316, 30.8.2016, s. 122.

(7) Přijaté texty, P8_TA(2016)0247.

(8) COM(2010)0127.

(9) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

(10) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

(11) SWD(2014)0234.

(12) Rezoluce Valného shromáždění OSN A/RES/70/1.

(13) UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

(14) http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

(15) Assembly/AU/Decl.7(II).

(16) Přičemž rodina je definována jako „způsob organizace zemědělské, lesnické, rybářské a pastevecké produkce a produkce v oblasti akvakultury…“ (FAO, 2013, s. 2); http://creativecommons.org/licenses/by-cn-nd/4.0/

(17) Přijaté texty, P8_TA(2016)0405.

(18) Assembly/AU/Decl.449(XIX).

(19) Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

(20) http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

(21) http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

(22) Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

(23) http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

(24) http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

(25) http://www.achpr.org/instruments/achpr/

(26) http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(27) http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

(28) https://www.unglobalcompact.org/library/2

(29) http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(30) http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

(31) http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(32) http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

(33) http://www.planttreaty.org/

(34) https://www.cbd.int/

(35) http://www.fao.org/docrep/019/i3671e/i3671e.pdf

(36) Adopted by the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly on 21 December 2016 in Nairobi (Kenya).

(37) Přijaté Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU dne 21. prosince 2016 v Nairobi (Keňa).