Prozatímní rámcová dohoda o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé



Úřední věstník L 111 , 24/04/2012 S. 0003 - 1172



Prozatímní rámcová dohoda o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy východní a jižní Afriky na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé KOMORSKÝ SVAZ, MADAGASKARSKÁ REPUBLIKA, MAURICIJSKÁ REPUBLIKA, SEYCHELSKÁ REPUBLIKA, ZAMBIJSKÁ REPUBLIKA, ZIMBABWSKÁ REPUBLIKA, dále jen "státy ESA", na jedné straně a BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ, BULHARSKÁ REPUBLIKA, ČESKÁ REPUBLIKA, DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO, ESTONSKÁ REPUBLIKA, IRSKO, ŘECKÁ REPUBLIKA, ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ, FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA, ITALSKÁ REPUBLIKA, KYPERSKÁ REPUBLIKA, LOTYŠSKÁ REPUBLIKA, LITEVSKÁ REPUBLIKA, LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ, MAĎARSKÁ REPUBLIKA, MALTA, NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ, RAKOUSKÁ REPUBLIKA, POLSKÁ REPUBLIKA, PORTUGALSKÁ REPUBLIKA, RUMUNSKO REPUBLIKA SLOVINSKO, SLOVENSKÁ REPUBLIKA, FINSKÁ REPUBLIKA, ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ, SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA, a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, dále jen "smluvní strana ES", na straně druhé, společně dále jen "smluvní strany" PREAMBULE MY, africké, karibské a tichomořské státy (AKT) regionu východní a jižní Afriky (ESA), ustavené jako skupina ESA, a jednotlivé členské státy této skupiny na jedné straně a Evropské společenství (ES) a jeho členské státy na druhé straně; S OHLEDEM NA Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou dne 23. června 2000 (dále jen "dohoda z Cotonou"), smlouvu o Společném trhu pro východní a jižní Afriku (COMESA) podepsanou dne 5. listopadu 1993, smlouvu o Jihoafrickém rozvojovém společenství (SADC) podepsanou dne 17. srpna 1992 a její protokol o obchodu, smlouvu o Východoafrickém společenství (EAC) podepsanou dne 30. listopadu 1999 a zakládající akt Africké unie podepsaný a přijatý dne 11. července 2002; S OHLEDEM NA Smlouvu o založení Evropského společenství; TAKÉ S OHLEDEM NA rozhodnutí osmého summitu hlav států a vlád COMESA pořádaného v Chartúmu v Súdánu dne 17. března 2003 o ustavení seskupení ESA pro účely jednání o dohodě o hospodářském partnerství (EPA) s Evropskou unií (EU); VZHLEDEM K TOMU, že státy ESA a ES a jeho členské státy souhlasí, že jejich obchodní a hospodářská spolupráce má za cíl napomoci hladké a postupné integraci států ESA do světového hospodářství s náležitým ohledem na jejich politická rozhodnutí, úroveň rozvoje a rozvojové priority, a tím podpořit jejich udržitelný rozvoj a přispět k vymýcení chudoby ve státech ESA; ZNOVU POTVRZUJÍCE svůj závazek podporovat a urychlit hospodářský, kulturní a sociální rozvoj států ESA s cílem přispět k míru a bezpečnosti a podpořit stabilní a demokratické politické prostředí příznivé pro udržitelný celostátní a regionální rozvoj; ZNOVU POTVRZUJÍCE, že EPA bude slučitelná s cíli a zásadami dohody z Cotonou, zejména s ustanoveními části III, hlavy II uvedené dohody; ZNOVU POTVRZUJÍCE, že EPA bude sloužit jako nástroj rozvoje a podpoří udržitelný růst, zvýší výrobu a kapacitu států ESA na straně nabídky, podpoří strukturální transformaci ekonomik ESA, jakož i jejich diverzifikaci a konkurenceschopnost, a povede k rozvoji obchodu, přilákání investic a technologie a vytváření pracovních míst ve státech ESA; PŘIPOMÍNAJÍCE závazky mezinárodního společenství týkající se dosažení rozvojových cílů tisíciletí, které jsou obsaženy v prohlášení OSN ze září 2000; ZNOVU POTVRZUJÍCE, že pokrok v rámci rozvojové agendy vyžaduje pravou mezinárodní spolupráci a důkladné provádění dohodnutých závazků přijatých na konferencích v Riu, Pekingu, Kodani, Káhiře a Monterrey, jakož i v akčních programech ve prospěch nejméně rozvinutých zemí, případně vnitrozemských rozvojových zemí a malých ostrovních rozvojových států; BEROUCE V ÚVAHU na práva a povinnosti členů Světové obchodní organizace (WTO), důležitost, kterou přikládají zásadám a pravidlům upravujícím mezinárodní obchod, a potřebu transparentního, předvídatelného, otevřeného a spravedlivého mnohostranného obchodního systému; ZNOVU POTVRZUJÍCE potřebu zajistit, aby byl kladen zvláštní důraz na regionální integraci a poskytnutí zvláštního a diferencovaného zacházení pro všechny státy ESA, zachovat zvláštní zacházení pro nejméně rozvinuté státy ESA a brát náležitý ohled na zranitelnost malých ekonomik, vnitrozemských, ostrovních a pobřežních států, států vystavených suchu a států ESA, v nichž nedávno skončil konflikt; S VĚDOMÍM, že zlepšení životních podmínek států ESA vyžaduje podstatné investice; PŘIPOMÍNAJÍCE závazky smluvních stran v rámci Světové obchodní organizace (WTO), SE DOHODLY TAKTO: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Oblast působnosti prozatímní dohody Tato prozatímní dohoda stanoví rámec pro dohodu o hospodářském partnerství (dále jen "EPA"). Článek 2 Obecné cíle EPA Cílem dohody o hospodářském partnerství je: a) přispívat k omezování a následnému vymýcení chudoby založením posíleného a strategického partnerství pro obchod a rozvoj v souladu s cíli udržitelného rozvoje, rozvojovými cíli tisíciletí a dohodou z Cotonou; b) podporovat regionální integraci, hospodářskou spolupráci a řádnou správu věcí veřejných v regionu ESA; c) podporovat postupnou integraci regionu ESA do světového hospodářství, v souladu s jejich politickými rozhodnutími a rozvojovými prioritami; d) podporovat strukturální přizpůsobení ekonomik ESA a diverzifikaci včetně přidané hodnoty; e) zvýšit kapacitu regionu ESA v oblasti obchodní politiky a v otázkách souvisejících s obchodem; f) vytvořit a provádět účinný, předvídatelný a transparentní regionální předpisový rámec pro obchod a investice v regionu ESA, a podporovat tak podmínky pro růst investic a iniciativy soukromého sektoru a rozšiřovat kapacitu nabídky, konkurenceschopnost a hospodášký růst a g) posilovat stávající vztahy mezi smluvními stranami na bázi solidarity a společného zájmu. Za tímto účelem a v souladu se závazky WTO se dohodou posilují obchodní a hospodářské vztahy, podporuje nová obchodní dynamika mezi smluvními stranami prostřednictvím postupné, asymetrické liberalizace vzájemného obchodu a posiluje, rozšiřuje a prohlubuje spolupráce ve všech oblastech týkajících se obchodu a investic. Článek 3 Zvláštní cíle této dohody 1. V souladu s články 34 a 35 dohody z Cotonou je cílem této dohody: a) vytvořit dohodu slučitelnou s článkem XXIV Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen "GATT 1994"); b) vytvořit rámec, oblast působnosti a zásady pro další jednání o obchodu se zbožím, včetně pravidel původu, nástrojů na ochranu obchodu, celní spolupráce a usnadnění obchodu, sanitárních a fytosanitárních opatření, technických překážek obchodu, a zemědělství, a to na základě již předložených návrhů a c) vytvořit rámec a oblast působnosti potenciálních jednání týkajících se dalších otázek, včetně obchodu se službami, otázek spojených s obchodem, jak jsou stanoveny v dohodě z Cotonou, a dalších oblastí zájmu obou smluvních stran. 2. Smluvní strany se zavazují, že dokončí jednání s cílem uzavřít komplexní EPA do 31. prosince 2008, a to včetně témat uvedených v odst. 1 písm. b) a c) podle dohodnutého společného plánu, který smluvní strany přijaly dne 7. února 2004. Článek 4 Zásady Zásadami této dohody, na jejichž základě se povedou další jednání mezi smluvními stranami s cílem dosáhnout komplexní EPA, jsou: a) vycházet z acquis dohody z Cotonou; b) posílit regionální integraci v regionu ESA; c) asymetrie, pokud jde o liberalizaci obchodu a uplatňování opatření týkajících se obchodu a nástrojů na ochranu obchodu; d) zvláštní a diferencované zacházení pro nejméně rozvinuté státy ESA a zohlednění zranitelnosti malých vnitrozemských a ostrovních zemí, a to i pokud jde o úroveň a tempo liberalizace obchodu; e) proměnná geometrie, která dovolí státu ESA, který toho bude schopen, provést liberalizaci v kratším časovém rámci a rozvrhu; f) zpojení uplatňování ustanovení o rozvojové spolupráci tak, aby nejméně rozvinuté státy ESA, které nejsou schopny uzavřít celní nabídku, mohly mít prospěch ze všech aspektů této dohody, zejména hospodářské a rozvojové spolupráce v této prozatímní dohodě; g) umožnit nejméně rozvinutým státům ESA, které ještě nepředložily nabídky snížení cla, učinit tak po podpisu této prozatímní dohody za stejných nebo pružných podmínek a plně využívat jejích ustanovení; h) umožnit státům ESA zachovat regionální preference mezi sebou a s ostatními africkými zeměmi a regiony bez povinnosti rozšířit je na ES. KAPITOLA II OBCHODNÍ REŽIM PRO ZBOŽÍ HLAVA I Obecná ustanovení Článek 5 Cíle Spolupráce v oblasti obchodu má za cíl: a) poskytnout podmínky úplného bezcelního a kvótami neomezeného přístupu na trh pro zboží pocházející ze států ESA na trh smluvní strany ES na bezpečném, dlouhodobém a předvídatelném základě; b) podporovat obchod mezi smluvními stranami a urychlit růst na základě vývozu, aby se umožnila integrace států ESA do světového hospodářství; c) progresivní a postupná liberalizace trhu se zbožím v ESA v souladu s ustanoveními této dohody a d) zachování a zlepšení podmínek přístupu na trh s cílem zajistit zlepšení, nikoli zhoršení situace pro státy ESA. Článek 6 Oblast působnosti 1. Závazky podle této kapitoly přijmou pouze signatářské státy ESA uvedené na seznamu v příloze II. 2. Závazky smluvní strany ES podle této kapitoly se vztahují pouze na zboží pocházející ze signatářských států ESA uvedených na seznamu v příloze II. 3. Pro účely této kapitoly a pro rozhodnutí přijatá podle této kapitoly se veškeré odkazy na signatářské státy ESA nebo na zboží pocházející ze signatářských států ESA vztahují pouze na signatářské státy ESA uvedené na seznamu v příloze II. 4. Chce-li se signatářský stát ESA, který není na seznamu v příloze II uveden, ke kapitole II připojit, oznámí svůj úmysl Výboru EPA. Výbor EPA má pravomoc přílohu II změnit. 5. Výbor EPA může rozhodnout o veškerých přechodných opatřeních či změnách, které mohou být nezbytné k tomu, aby se připojení takových signatářských států do přílohy II usnadnilo. HLAVA II Volný pohyb zboží Článek 7 Clo Pro účely odstranění dovozních cel zahrnuje clo jakékoli clo nebo poplatek jakéhokoli druhu uplatňované při dovozu zboží nebo v souvislosti s ním, včetně jakékoli formy přirážky k dani nebo příplatku, jež se ukládají v souvislosti s dovozem zboží, avšak nezahrnují: a) poplatky rovnocenné vnitřním daním vybíraným z dováženého i lokálně vyráběného zboží v souladu s článkem 18; b) antidumpingová nebo vyrovnávací cla použitá v souladu s článkem 19 a ochranná opatření použitá v souladu s článkem 21 a c) poplatky nebo jiné dávky vybírané v souladu s článkem 10. Článek 8 Zařazení zboží Zařazení zboží, které je předmětem obchodu ana které se vztahuje tato dohoda, se stanoví v příslušné celní nomenklatuře každé smluvní strany v souladu s harmonizovaným systémem popisu a číselného označování produktů (dále jen "HS"). Signatářské státy ESA použijí nomenklaturu COMESA. Článek 9 Základní clo U každého produktu se v celním sazebníku každé smluvní strany určí základní clo, na které se použijí postupná snižování. Článek 10 Poplatky a jiné dávky Poplatky a jiné dávky uvedené v čl. 7 písm. c) jsou omezeny částkou přibližných nákladů poskytovaných služeb a nepředstavují nepřímou ochranu domácích produktů nebo zdanění dovozů pro fiskální účely. Vycházejí ze zvláštních sazeb. Za konzulární služby se poplatky související s obchodem, ani dávky neukládají. Článek 11 Cla z produktů pocházejících ze států ESA Produkty pocházející ze států ESA se dovážejí do smluvní strany ES osvobozené od cel, za podmínek stanovených v příloze I. Článek 12 Cla na produkty pocházejících ze smluvní strany ES 1. Cla na dovozy produktů pocházejících ze smluvní strany ES se snižují nebo odstraňují v souladu s harmonogramem liberalizace cel uvedeným v příloze II, která zahrnuje harmonogramy každého signatářského státu ESA nebo skupiny signatářských států ESA. 2. Smluvní strany mohou harmonogramy liberalizace cel v příloze II přezkoumat s cílem jejich harmonizace s ohledem na procesy regionální integrace. 3. Každý nový harmonogram liberalizace cel pro cla na dovoz produktů pocházejících ze smluvní strany ES předložený poté, co začal proces ratifikace této dohody, může být k této dohodě připojen do přílohy II na základě rozhodnutí Výboru EPA. Článek 13 Pravidla původu Pro účely této kapitoly se pojmem "pocházející z" rozumí splňující pravidla původu stanovené v protokolu 1 této dohody. Pro účely komplexní EPA a během období mezi vstupem této dohody v platnost a vstupem komplexní EPA v platnost smluvní strany přezkoumají ustanovení tohoto protokolu za účelem jejich dalšího zjednodušení. Při takovém přezkumu smluvní strany zohlední rozvojové potřeby států ESA a rozvoj technologií, výrobních postupů a všech ostatních faktorů, včetně probíhajících změn pravidel původu, které mohou vyžadovat změny ustanovení tohoto protokolu. Veškeré takové změny se provádějí na základě rozhodnutí Výboru EPA. Článek 14 Zachování současného stavu S výhradou článku 12 se smluvní strany dohodly, že nezvýší svá cla uplatňovaná na produkty dovážené z druhé smluvní strany. Článek 15 Cla a daně vztahující se na vývozy 1. Není-li v příloze III uvedeno jinak, nezavedou smluvní strany po dobu trvání této dohody na vývoz zboží do druhé smluvní strany nebo v souvislosti s ním žádná nová cla nebo daně, které převyšují cla či daně vztahující se na podobné produkty určené k prodeji na domácím trhu. 2. Výbor EPA může prověřit žádost kteréhokoli signatářského státu ESA o přezkum zboží uvedeného na seznamu v příloze III. Článek 16 Příznivější zacházení plynoucí z dohod o volném obchodu 1. Pokud jde záležitosti, na které se vztahuje tato kapitola, smluvní strana ES poskytne signatářským státům ESA jakékoli příznivější zacházení uplatnitelné v důsledku skutečnosti, že se smluvní strana ES stala po podpisu této dohody smluvní stranou dohody o volném obchodu se třetími stranami. 2. Pokud jde o záležitosti, na které se vztahuje tato kapitola, signatářské státy ESA poskytnou smluvní straně ES jakékoli příznivější zacházení uplatnitelné v důsledku skutečnosti, že se signatářské státy ESA staly po podpisu této dohody smluvní stranou dohody o volném obchodu s obchodní velmocí. 3. Ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že by zavazovala smluvní strany k recipročnímu rozšíření jakéhokoli preferenčního zacházení uplatnitelného v důsledku toho, že jedna z nich je k datu podpisu této dohody smluvní stranou dohody o volném obchodu se třetími stranami. 4. Odstavec 2 se nevztahuje na obchodní dohody mezi signatářskými státy ESA a ostatními africkými zeměmi a regiony. 5. Pro účely tohoto článku se "dohodou o volném obchodu" rozumí dohoda, která podstatně liberalizuje obchod a výrazně potlačuje či odstraňuje diskriminaci mezi smluvními stranami, a to prostřednictvím odstranění stávajících diskriminačních opatření nebo zákazem nových diskriminačních či více diskriminujících opatření, buď při vstupu uvedené dohody v platnost, nebo podle určitého přiměřeného harmonogramu. 6. Pro účely tohoto článku se "obchodní velmocí" rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se v roce předcházejícím roku, kdy vstoupila v platnost dohoda o volném obchodu uvedená v odstavci 2, podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě, kolektivně nebo prostřednictvím dohody o volném obchodu, která se v roce předcházejícím roku, kdy vstoupila v platnost dohoda o volném obchodu uvedená v odstavci 2, dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 procentem [1]. HLAVA III Necelní opatření Článek 17 Zákaz množstevních omezení Není-li v přílohách I a II této dohody stanoveno jinak, veškeré zákazy nebo omezení v oblasti obchodu vztahující se na dovoz, vývoz nebo prodej na vývoz mezi smluvními stranami, jiné než cla, daně, poplatky a jiné dávky stanovené v článku 7, ať už jsou uvedeny v platnost prostřednictvím kvót, dovozních či vývozních licencí nebo jiných opatření, se odstraňují při vstupu této dohody v platnost. Nemohou být zavedena žádná taková nová opatření. Článek 18 Národní zacházení v souvislosti s vnitřními daněmi a předpisy 1. Dovážené produkty pocházející z druhé smluvní strany nepodléhají přímo ani nepřímo žádným vnitřním daním ani jiným vnitřním poplatkům, které by převyšovaly daně nebo poplatky přímo nebo nepřímo uplatňované na obdobné domácí produkty. Kromě toho žádná smluvní strana nebude uplatňovat jiným způsobem vnitřní daně ani žádné jiné vnitřní poplatky s cílem poskytnout ochranu domácí produkci. 2. Dováženým produktům pocházejícím z druhé smluvní strany se poskytne neméně příznivé zacházení, než jaké je poskytováno obdobným domácím produktům v rámci všech právních a správních předpisů a požadavků uplatňovaných na jejich prodej na domácím trhu, nabízení k prodeji, nákup, přepravu a distribuci nebo používání. Tímto odstavcem není dotčeno uplatnění rozdílných vnitřních poplatků za dopravu, které vycházejí výhradně z hospodářského provozu dopravních prostředků a nikoli z místa původu produktu. 3. Žádná smluvní strana nezavede ani dále nezachová v platnosti žádné vnitřní množstevní předpisy týkající se míchání, zpracování nebo použití produktů v určeném množství nebo podílech, které by přímo či nepřímo vyžadovaly, aby jakékoli takto stanovené množství nebo podíl produktu musely pocházet z domácích zdrojů. Kromě toho žádná smluvní strana neuplatní vnitřní množstevní předpisy s cílem poskytnout ochranu domácí produkci. 4. Tímto článkem není dotčeno vyplácení subvencí výhradně domácím producentům, včetně plateb domácím producentům odvozených z výnosů vnitřních daní nebo poplatků uplatňovaných v souladu s tímto článkem a subvencí uskutečňovaných prostřednictvím státních nákupů domácích produktů. 5. Tento článek se nevztahuje na právní a správní předpisy, postupy nebo praxi týkající se zadávání veřejných zakázek. 6. Výbor EPA může rozhodnout o tom, že povolí signatářskému státu ESA odchýlit se od ustanovení tohoto článku za účelem podpory domácí produkce či ochrany vznikajícího průmyslu. V tomto směru budou zohledněny rozvojové potřeby signatářských států ESA a zejména zvláštní potřeby a zájmy nejméně rozvinutých států ESA. 7. Seznam prozatímních odchylek je připojen jako příloha III. Takové odchylky jsou uděleny zainteresovaným signatářským státům ESA na období, která jsou stanovena ve stejné příloze. HLAVA IV Nástroje na ochranu obchodu Článek 19 Antidumpingová a vyrovnávací opatření 1. S výhradou tohoto článku žádné ustanovení této dohody nebrání smluvní straně ES nebo signatářským státům ESA, jednotlivě nebo společně, přijímat antidumpingová nebo vyrovnávací opatření v souladu s příslušnými dohodami WTO. Pro účely tohoto článku se původ určí v souladu s nepreferenčními pravidly původu smluvních stran. 2. Před uložením konečných dumpingových nebo vyrovnávacích cel v souvislosti s produkty dováženými ze států ESA zváží smluvní strana ES možnost konstruktivních nápravných opatření stanovených v příslušných dohodách WTO. 3. Pokud byla antidumpingová nebo vyrovnávací opatření uložena regionálním orgánem jménem dvou nebo více signatářských států ESA, soudní přezkum se uskuteční v rámci jediného fóra, včetně instančního postupu při odvolání. 4. Je-li možné ukládat antidumpingová nebo vyrovnávací opatření na regionální nebo subregionální či na celostátní úrovni, zajistí smluvní strany, aby taková opatření nebyla v případě jednoho produktu uplatňována současně na jedné straně regionálními nebo subregionálními a na druhé straně státními orgány. 5. Smluvní strana ES oznámí vyvážejícím signatářským státům ESA přijetí řádně doložené stížnosti před zahájením šetření. 6. Tento článek se použije na všechna šetření zahájená po vstupu této dohody v platnost. 7. Tento článek nepodléhá ustanovením této dohody o řešení sporů. Článek 20 Vícestranná ochranná opatření 1. S výhradou tohoto článku žádné ustanovení této dohody nebrání signatářským státům ESA a smluvní straně ES přijímat opatření v souladu s článkem XIX GATT 1994, dohodou WTO o ochranných opatřeních a článkem 5 dohody WTO o zemědělství. Pro účely tohoto článku se původ určí v souladu s nepreferenčními pravidly původu smluvních stran. 2. Bez ohledu na odstavec 1 a s ohledem na celkové rozvojové cíle této dohody a malou velikost hospodářství států ESA vyloučí smluvní strana ES dovozy z kteréhokoli státu ESA z působnosti jakýchkoli opatření přijatých v souladu s článkem XIX GATT 1994, dohodou o ochranných opatřeních WTO a článkem 5 dohody WTO o zemědělství. 3. Odstavec 2 se použije po dobu pěti let počínaje dnem vstupu této dohody v platnost. Výbor EPA nejpozději 120 dnů před koncem tohoto období přezkoumá provádění uvedeného ustanovení s ohledem na rozvojové potřeby států ESA, aby rozhodl, zda se má jeho použití prodloužit na další období. 4. Na odstavec 1 se nevztahují ustanovení této dohody o řešení sporů. Článek 21 Dvoustranná ochranná opatření 1. Smluvní strana může po posouzení alternativních řešení přijmout ochranná opatření s omezenou dobou trvání odchylná od článků 11, 12 a 17 za podmínek a v souladu s postupy stanovenými v tomto článku. 2. Ochranná opatření uvedená v odstavci 1 mohou být přijata, dováží-li se produkt pocházející z jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany v takovém zvýšeném množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí způsobit: a) vážnou újmu domácímu průmyslu vyrábějícímu obdobné nebo přímo konkurující produkty na území dovážející smluvní strany, nebo b) narušení v hospodářském odvětví, zejména pokud tato narušení působí velké sociální problémy nebo obtíže, jež by mohly způsobit vážné zhoršení hospodářské situace dovážející smluvní strany, nebo c) narušení na trzích s obdobnými nebo přímo konkurujícími zemědělskými produkty [2] nebo mechanismů organizace těchto trhů. 3. Ochranná opatření uvedená v tomto článku nesmí překračovat rámec toho, co je zapotřebí pro prevenci nebo nápravu vážné újmy nebo narušení vymezených v odstavcích 2 a 5 písm. b) tohoto článku. Tato ochranná opatření dovážející smluvní strany mohou sestávat pouze z jednoho nebo více následujících opatření: a) pozastavení dalšího snižování sazby dovozního cla použitelného na dotčený produkt, jak je stanoveno v této dohodě, b) zvýšení sazby cla pro dotčený produkt na úroveň, která nepřevýší clo použitelné v případě ostatních členů WTO a c) zavedení celních kvót pro dotčený produkt. 4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dováží-li se jakýkoli produkt pocházející z jednoho nebo více signatářských států ESA nebo podskupin v takovém zvýšeném množství a za takových podmínek, že v jednom nebo několika nejvzdálenějších regionech smluvní strany ES působí nebo hrozí způsobit některou ze situací uvedených v odstavci 2, může smluvní strana ES zavést režim dohledu nebo přijmout ochranná opatření omezená na dotčený region nebo regiony postupy stanovenými v odstavcích 6 až 9. 5. a) Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dováží-li se jakýkoli produkt pocházející ze smluvní strany ES v takovém zvýšeném množství a za takových podmínek, že v signatářském státu ESA působí nebo hrozí způsobit některou ze situací uvedených v odstavci 2, může dotčený signatářský stát ESA zavést režim dohledu nebo přijmout ochranná opatření omezená na jeho území postupy stanovenými v odstavcích 6 až 9. b) Signatářský stát ESA může přijmout ochranná opatření, dováží-li se v důsledku snížení cel na jeho území produkt pocházející ze smluvní strany ES v takovém množství a za takových podmínek, že působí nebo hrozí způsobit narušení ve vznikajícím průmyslu vyrábějícím obdobné nebo přímo konkurující produkty. Toto ustanovení lze použít po dobu deseti let pro země, které nepatří k nejméně rozvinutým zemím, a patnácti let pro nejméně rozvinuté země, počínaje vstupem této dohody v platnost. Opatření musí být přijímána postupy podle odstavce 6 až 9. 6. a) Ochranná opatření uvedená v tomto článku mohou být zachována pouze po dobu nezbytnou pro zabránění vážné újmě nebo narušením vymezených v odstavcích 2, 4 a 5 nebo pro jejich nápravu. b) Ochranná opatření uvedená v tomto článku nesmějí být uplatňována po dobu přesahující dva roky. Přetrvají-li okolnosti odůvodňující uložení ochranných opatření, může být platnost těchto opatření prodloužena na další období nepřesahující dva roky. Avšak uplatňují-li ochranné opatřenísignatářské státy ESA nebo signatářský stát ESA, nebo uplatňuje-li smluvní strana ES opatření omezené na území jednoho nebo několika svých nejvzdálenějších regionů, lze toto opatření uplatňovat po dobu nepřesahující čtyři roky, a pokud přetrvávají okolnosti opravňující k uložení ochranných opatření, lze jeho platnost prodloužit na další období v délce čtyř let. c) Ochranná opatření uvedená v tomto článku, která přesahují období delší než jeden rok, musí obsahovat jednoznačné prvky postupně vedoucí k jejich odstranění nejpozději na konci stanoveného období. d) Ochranná opatření uvedená v tomto článku se nepoužijí na dovoz produktu, na který se již dříve taková opatření vztahovala, a to po dobu nejméně jednoho roku od uplynutí platnosti těchto opatření. 7. Pro používání výše uvedených odstavců platí tato ustanovení: a) je-li některá smluvní strana toho názoru, že nastala některá z okolností stanovených v odstavcích 2, 4 a 5, neprodleně postoupí záležitost Výboru EPA k posouzení; b) Výbor EPA může vydat jakékoli doporučení nezbytné k nápravě vzniklých okolností. Nevydá-li Výbor EPA doporučení k nápravě okolností nebo pokud není nalezeno žádné jiné uspokojivé řešení do třiceti dnů po předložení věci Výboru EPA, může dovážející strana v souladu s tímto článkem přijmout vhodná opatření k nápravě těchto okolností; c) před přijetím jakýchkoli opatření podle tohoto článku nebo v případech, na které se vztahuje odstavec 8 tohoto článku, předloží dotčená smluvní strana ES či dotčený signatářský stát ESA co možná nejdříve Výboru EPA všechny příslušné údaje potřebné k důkladnému posouzení případu s cílem nalézt řešení přijatelné pro dotčené smluvní strany; d) při výběru ochranných opatření podle tohoto článku musí být upřednostňována ta, která co nejméně narušují provádění této dohody; e) jakékoli ochranné opatření přijaté podle tohoto článku se neprodleně písemně oznámí Výboru EPA a je předmětem pravidelných konzultací v rámci tohoto orgánu, zejména s cílem určit harmonogram jejich zrušení, jakmile to okolnosti umožní. 8. Vyžadují-li mimořádné okolnosti okamžitý zásah, dotčená dovážející smluvní strana, ať již se jedná o smluvní stranu ES, státy ESA nebo signatářský stát ESA, podle okolností, může přijmout prozatímní opatření stanovená v odstavci 3, 4 nebo 5, aniž by splňovaly požadavky odstavce 7. Tato opatření mohu být uplatňována po dobu nejvýše 180 dnů, jde-li o opatření přijatá smluvní stranou ES, a 200 dnů, jde-li o opatření přijatá státy ESA nebo signatářským státem ESA nebo pokud jsou opatření přijatá smluvní stranou ES omezena na území jednoho nebo několika jejích nejvzdálenějších regionů. Doba trvání těchto prozatímních opatření se započítá jako součást počátečního období nebo jakéhokoliv prodloužení opatření uvedeného v odstavci 6. Při přijímání těchto prozatímních opatření musí být zohledněny zájmy všech zúčastněných smluvních stran. Dotčená dovážející smluvní strana o tom informuje druhou smluvní stranu a předá věc okamžitě Výboru EPA k posouzení. 9. Podrobí-li dovážející smluvní strana dovoz produktu správnímu postupu, jehož účelem je rychlé poskytnutí informací o vývoji obchodních toků, které by mohly způsobovat problémy uvedené v tomto článku, neprodleně o tom informuje Výbor EPA. 10. Nelze se odvolávat na Dohodu o WTO s cílem zabránit smluvní straně v přijetí ochranných opatření, která jsou v souladu s tímto článkem. HLAVA V Správní ustanovení Článek 22 Zvláštní ustanovení o správní spolupráci 1. Smluvní strany se dohodly, že k provedení a kontrole preferenčního zacházení podle této kapitoly je nezbytná správní spolupráce, a zároveň zdůrazňují svůj závazek bojovat proti nesrovnalostem a podvodům v celní sféře a souvisejících oblastech. 2. Zjistí-li některá ze smluvních stran na základě objektivních informací nedostatečnou správní spolupráci nebo nesrovnalosti nebo podvod, může dotčená smluvní strana v souladu s tímto článkem dočasně pozastavit preferenční zacházení poskytované danému produktu nebo produktům. 3. Pro účely tohoto článku se za nedostatečnou správní spolupráci mimo jiné považuje: a) opakované porušování povinnosti ověřit status původu dotčeného produktu; b) opakované odmítnutí nebo nepřiměřené zpoždění při provádění nebo sdělování výsledků následného ověření dokladu o původu; c) opakované odmítnutí nebo nepřiměřené zpoždění při získávání povolení k provedení misí zaměřených na správní spolupráci, jejichž cílem je prověření pravosti dokumentů nebo přesnosti informací významných pro udělení daného preferenčního zacházení. 4. Pro účely tohoto článku se může jednat o nesrovnalosti nebo podvod mimo jiné v případě, že bez uspokojivého vysvětlení dojde k rychlému nárůstu dovozu zboží, který překračuje obvyklou úroveň výrobní a vývozní kapacity druhé smluvní strany a souvisí s objektivními informacemi týkajícími se nesrovnalostí nebo podvodu. 5. Dočasné pozastavení lze uplatnit, jsou-li splněny tyto podmínky: a) Smluvní strana, která na základě objektivních informací zjistila nedostatečnou správní spolupráce nebo nesrovnalosti či podvod, oznámí své zjištění společně s objektivními informacemi bez zbytečného odkladu Výboru EPA a zahájí na základě všech příslušných informací a objektivních zjištění konzultace s Výborem EPA s cílem dosáhnout řešení přijatelného pro obě smluvní strany. b) Pokud smluvní strany přistoupily k výše uvedené konzultaci s Výborem EPA a do tří měsíců od oznámení nedospěly k přijatelnému řešení, může dotčená smluvní strana dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení ve vztahu k dotčenému produktu či produktům. Dočasné pozastavení se bez zbytečného odkladu oznámí Výboru EPA. c) Dočasná pozastavení podle tohoto článku se omezí pouze na případy, kdy jsou nezbytně nutná k ochraně finančních zájmů dotčené smluvní strany. Nepřekročí dobu šesti měsíců, kterou lze obnovit. Dočasná pozastavení se bezprostředně po přijetí oznamují Výboru EPA. Ve Výboru EPA se o nich pravidelně jedná, zejména s cílem je zrušit ihned po skončení okolností vedoucích k jejich použití. 6. Současně s oznámením výboru EPA podle odst. 5 písm. a) tohoto článku by dotčená smluvní strana měla ve svém úředním věstníku zveřejnit oznámení dovozcům. Toto oznámení by mělo ve vztahu k dotčenému produktu obsahovat sdělení, že na základě objektivních informací byla zjištěna nedostatečná správní spolupráce nebo nesrovnalosti či podvod. Článek 23 Řešení správních chyb Pokud se příslušné orgány při řádné správě preferenčního systému vývozu, a zejména při uplatňování ustanovení protokolu 1 o definici pojmu "původní produkty" či "produktů pocházejících z" a o metodách správní spolupráce, zmýlí a tato chyba má dopady na dovozní cla, může smluvní strana, která je těmito dopady dotčena, požádat Výbor EPA, aby prozkoumal možnosti přijetí všech vhodných opatření za účelem vyřešení této situace. Článek 24 Celní hodnota 1. Pravidla pro celní hodnotu uplatněná při vzájemném obchodu mezi smluvními stranami se řídí článkem VII GATT 1994 a Dohodou o provádění článku VII GATT 1994. 2. Smluvní strany spolupracují za účelem dosažení společného přístupu k otázkám týkajícím se celní hodnoty. KAPITOLA III RYBOLOV HLAVA I Obecná ustanovení Článek 25 1. Smluvní strany uznávají, že rybolov je klíčovým hospodářským zdrojem partnerských států regionu ESA, významným způsobem přispívá k ekonomikám signatářských států ESA a skýtá velký potenciál, pokud jde o budoucí regionální hospodářský rozvoj a vymýcení chudoby. Je také důležitým zdrojem potravy a devizových příjmů. 2. Smluvní strany dále uznávají, že rybolovné zdroje stojí rovněž v popředí zájmu jak smluvní strany ES, tak signatářských států ESA, a dohodly se, že budou spolupracovat v zájmu udržitelného rozvoje a řízení rybolovného odvětví s ohledem na společné zájmy a hospodářské, environmentální a sociální dopady. 3. Smluvní strany se dohodly, že vhodnou strategií na podporu hospodářského růstu rybolovného odvětví a posílení jeho přínosu pro hospodářství ESA je s ohledem na jeho dlouhodobou udržitelnost posilování činností přinášejících přidanou hodnotu v rámci odvětví. Článek 26 Cíle Cíle spolupráce v oblasti rybolovu jsou tyto: a) podporovat udržitelný rozvoj a řízení rybolovu; b) podporovat a rozvíjet regionální a mezinárodní obchod na základě osvědčených postupů; c) vytvořit prostředí, včetně infrastruktury a zajišťování kapacit, které státům ESA umožní vyrovnat se s přísnými tržními požadavky na průmyslový i malý rybolov; d) podporovat celostátní a regionální politiky, které mají za cíl zvyšovat produktivitu a konkurenceschopnost rybolovného odvětví, a e) vytvářet vazby na jiná hospodářská odvětví. Článek 27 Oblast působnosti Spolupráce týkající se obchodu a rozvoje v oblasti rybolovu zahrne mořský a vnitrozemský rybolov a akvakulturu. Článek 28 Zásady 1. K zásadám spolupráce v oblasti rybolovu patří: a) podpora rozvoje a posílení regionální integrace; b) zachování acquis dohody z Cotonou; c) poskytnutí zvláštního a diferenciovaného zacházení; d) potřeba zohlednit při posuzování a řízení zdrojů nejlepší dostupné vědecké poznatky; e) fungující systém monitorování environmentálních, hospodářských a sociálních dopadů ve smluvních stranách; f) shoda se stávajícími vnitrostátními předpisy a příslušnými mezinárodními nástroji, včetně Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS), regionálními a subregionálními dohodami, a g) ochrana a priorita zvláštních potřeb drobného rybolovu / rybolovu pro vlastní potřebu. 2. Tyto základní zásady by měly přispět k udržitelnému a odpovědnému rozvoji živých vnitrozemských a mořských zdrojů, akvakultury a optimalizaci přínosu tohoto odvětví pro současné i budoucí generace prostřednictvím zvýšených investic, zajišťování kapacit a zlepšení přístupu na trh. Článek 29 Preferenční přístup Smluvní strany spolupracují s cílem zajistit poskytnutí finanční a další podpory pro zlepšení konkurenceschopnosti a výrobní kapacity zpracovatelských továren, diverzifikaci rybolovného průmyslu a zlepšení vybavení přístavů. HLAVA II Mořský rybolov Článek 30 Oblast působnosti Tato hlava se vztahuje na využívání, ochranu a řízení zdrojů mořského rybolovu s cílem optimalizovat přínosy z rybolovu pro region ESA, a to vytvářením investičních kapacit a zajištěním lepšího přístupu na trh. Článek 31 Cíle Cíle této spolupráce jsou tyto: a) posílit spolupráci s cílem zajistit udržitelné využívání a řízení rybolovných zdrojů jakožto silný základ pro regionální integraci, vzhledem k tažným a stěhovavým populacím ryb, které mezi sebou ostrovní a pobřežní státy sdílí, a vzhledem k tomu, že žádný jednotlivý stát ESA nedisponuje kapacitou k zajištění udržitelnosti zdrojů; b) zajistit spravedlivější rozdělení přínosů plynoucích z odvětví rybolovu; c) zajistit účinné sledování, kontrolu a dohled nezbytné pro boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a d) podporovat účinné využívání, ochranu a řízení živých mořských zdrojů ve výlučné ekonomické zúoně a ve vodách, v nichž mají státy ESA pravomoc vycházející z mezinárodních nástrojů, včetně UNCLOS, pro vzájemný sociální a hospodářský prospěch států ESA a smluvní strany ES. Článek 32 Oblasti spolupráce 1. Za účelem dosažení cílů spolupráce v oblasti mořského rybolovu v rámci popsaných zásad zahrne spolupráce řízení rybolovu a otázky ochrany, řízení plavidel a opatření po výlovu i finanční a obchodní opatření a rozvoj rybolovu, produktů rybolovu a mořské akvakultury. 2. Smluvní strana ES podpoří mobilizaci zdrojů za účelem provádění stanovených oblastí spolupráce na celostátní a regionální úrovni, což také zahrne podporu regionálního zajišťování kapacit. Smluvní strana ES dále podpoří opatření popsaná v oddíle týkajícím se finančních a obchodních opatření a rozvoje infrastruktury specifické pro rybolov a mořskou akvakulturu. a) Řízení rybolovu a otázky ochrany 1. V případě určování úrovně udržitelného odlovu, rybolovné kapacity a dalších strategií řízení se uplatní preventivní přístup v zájmu předcházení nežádoucím výsledkům, nebo jejich odvrácení, např. pokud jde o nadměrné kapacity a nadměrný rybolov, jakož i nežádoucí dopady na ekosystémy a drobný rybolov. 2. Každý stát ESA může přijmout vhodná opatření, včetně sezónních omezení a omezení rybolovných zařízení za účelem další ochrany územních vod a zajištění udržitelnosti drobného a pobřežního rybolovu. 3. Smluvní strany budou podporovat členství všech dotčených států v Komisi pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) a dalších příslušných rybolovných organizacích. V zájmu zajištění řízení a ochrany všech rybích druhů, včetně tuňáka a podobných zdrojů, a usnadnění příslušného vědeckého výzkumu by tyto země, společně se smluvní stranou ES, měly koordinovat svou činnost. 4. Neexistují-li dostatečné vědecké důkazy, na jejichž základě by příslušný vnitrostátní řídící orgán mohl určit mezní hodnoty a cílové úrovně udržitelného odlovu ve výlučné ekonomické zóně ESA, podpoří obě smluvní strany v konzultaci s příslušným vnitrostátním orgánem a společně s IOTC a případně i jinými regionálními rybolovnými organizacemi takovou vědeckou analýzu. 5. Smluvní strany se dohodly, že přijmou vhodná opatření tam, kde zvýšení úsilí povede ke zvýšení úrovně odlovu nad cílovou udržitelnou úroveň stanovenou příslušným vnitrostátním orgánem. 6. V zájmu ochrany a řízení tažných a vysoce stěhovavých populací ryb smluvní strana ES a státy ESA zajistí, že plavidla plující pod jejich vlajkou budou dodržovat celostátní, regionální nebo subregionální opatření týkající řízení rybolovu a související vnitrostátní právní předpisy. b) Řízení plavidel a opatření po výlovu 1. Budou dodržováns ustanovení týkající se řízení plavidel a opatření po výlovu přijatá IOTC a jinými příslušnými regionálními rybolovnými organizacemi. Státy ESA a smluvní strana ES stanoví minimální podmínky, pokud jde o sledování a kontrolu rybářských plavidel smluvní strany ES působících ve vodách států ESA a dohled nad nimi, které by měly zahrnovat: i) V případě všech států ESA bude zřízen systém sledování plavidel a všechny státy ESA budou využívat kompatibilní systém sledování plavidel. Státům ESA, které systémem sledování plavidel nedisponují, poskytne smluvní strana ES při zřizování takového kompatibilního systému pomoc. ii) Kromě povinného kompatibilního systému sledování plavidel všechny státy ESA ve spojení se smluvní stranou ES vyvinou další systémy k zajištění účinného sledování, kontroly a dohledu a smluvní strana ES státy ESA podpoří při zavádění takových dohodnutých systémů a poskytne jim při jejich zprovoznění pomoc. iii) Smluvní strany mají právo vysílat pozorovatele do národních i mezinárodních vod, přičemž musí být řádně stanoveny postupy týkající se využití pozorovatelů. Pozorovatelé musí být placeni vnitrostátními vládami, ale za veškeré náklady na palubě odpovídá majitel lodi. Smluvní strana ES podpoří náklady na vyškolení pozorovatelů. iv) Budou zavedeny společné systémy podávání zpráv o rybolovu, které se budou používat po celém regionu, přičemž pro podávání zpráv se stanoví minimální podmínky. v) Všechna plavidla, která vykládají nebo překládají svůj úlovek v rámci států ESA, tak učiní v přístavech nebo vnějších přístavních oblastech. Překládání na moři se nepovoluje, kromě výjimek stanovených za zvláštních podmínek příslušnou regionální organizací pro řízení rybolovu. Obě smluvní strany spolupracují s cílem modernizovat infrastrukturu pro vykládání a překládání v přístavech států ESA, včetně rozvoje kapacit produktů rybolovu. vi) Všechna plavidla by se měla snažit využívat vybavení států ESA a zavazují se využívat místních zásob. vii) Podávání zpráv o výmětu je povinné. Přednostně by se mělo výmětům předcházet využitím metod selektivního rybolovu v souladu se zásadami IOTC a příslušných regionálních rybolovných organizací. Vedlejší úlovek se pokud možno dopraví na břeh. 2. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat při rozvíjení a provádění celostátních/regionálních školících programů pro státní příslušníky ESA za účelem usnadnění jejich účinného zapojení do rybolovného průmyslu. Vyjednala-li smluvní strana ES dvoustranné dohody o rybolovu, podporuje se zaměstnávání státních příslušníků ESA. Na námořníky najaté na rybářská plavidla Společenství se plně vztahuje prohlášení Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci. 3. Obě smluvní strany vyvinou koordinované úsilí za účelem zlepšení prostředků pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu a přijmou v tomto směru vhodná opatření. Rybářská plavidla zapojená do nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu by měla být stíhána a nemělo by jim být dovoleno znovu lovit ve vodách států ESA, nezískají-li předchozí povolení od státu vlajky i dotčených států ESA, jakož i případně dotčených regionálních organizací pro řízení rybolovu. c) Finanční a obchodní opatření a otázky rozvoje HLAVA III Vnitrozemský rybolov a rozvoj akvakultury Článek 33 Oblast působnosti Do oblasti působnosti této hlavy spadá vnitrozemský rybolov, přímořský a akvakulturní rozvoj ve státech regionu ESA s ohledem na zajišťování kapacit, převod technologií, sanitární a fytosanitární normy, investice a investiční financování, ochranu životního prostředí, jakož i právní a správní rámce. Článek 34 Cíle Cílem spolupráce v oblasti vnitrozemského rybolovu a rozvoje akvakultury bude podpora udržitelného využívání zdrojů vnitrozemského rybolovu, posílení produkce akvakultury, odstranění omezení na straně nabídky, zlepšení kvality ryb a produktů rybolovu tak, aby splňovaly sanitární a fytosanitární normy na trhu ES, zlepšení přístupu na trh ES, řešení problémů překážek vnitroregionálního obchodu, přilákání přílivu kapitálu a investic do odvětví, zajištění kapacit a zvýšení přístupu k finanční podpoře pro soukromé investory v oblasti vnitrozemského rybolovu a rozvoje akvakultury. Článek 35 Oblasti spolupráce 1. Oblasti spolupráce zahrnují příspěvek smluvní strany ES v těchto oblastech: a) Zajišťování kapacit a rozvoj vývozního trhu: i) zajišťování kapacit v oblasti průmyslové a drobné výroby, zpracování a diverzifikace produktu, které zvyšují konkurenceschopnost vnitrozemského rybolovu a akvakultury daného regionu. Toho lze kupříkladu dosáhnout vytvořením středisek pro výzkum a vývoj, včetně rozvoje akvakultury pro komerční rybolovné farmy; ii) zajišťování kapacit pro řízení řetězců vývozního trhu, včetně zavedení a řízení režimů certifikace pro specifické typy produktů a provádění podpory trhu, přidané hodnoty a snížení ztrát produktů rybolovu po výlovu; iii) zvyšování kapacit v regionu kupříkladu zlepšením příslušných orgánů v oblasti rybolovu, obchodníků a rybářských svazů, aby se zapojili do rybolovného obchodu se smluvní stranou ES a školicích programů v oblasti vývoje produktu a značek. b) Infrastruktura i) rozvoj a zlepšení infrastruktury pro vnitrozemský rybolov a akvakulturu; ii) usnadnění přístupu k financování infrastruktury, včetně všech druhů vybavení. c) Technologie i) přispívání k rozvoji technických schopností, včetně podpory efektivnější technologie, kupříkladu převodem rybolovné technologie ze smluvní strany ES do států ESA; ii) posílení kapacit pro řízení rybolovu v regionu, kupříkladu prostřednictvím výzkumu a systémů sběru údajů a podporou vhodných technologií pro řízení při výlovu a po výlovu. d) Právní a správní rámec i) podpora rozvoje předpisů týkajících se vnitrozemského rybolovu a akvakultury a systémů sledování, kontroly a dohledu; ii) podpora států ESA při rozvoji vhodných právních a správních nástrojů v oblasti práv duševního vlastnictví a zajištění kapacit pro jejich provádění v rámci mezinárodního obchodu; iii) ekoznačky a ochrana duševního vlastnictví. e) Investice a finance i) podpora společných podniků a dalších forem smíšených investic mezi zúčastněnými stranami ve státech ESA a smluvní straně ES, kupříkladu stanovením způsobů určování investorů pro operace společných podniků v oblasti vnitrozemského rybolovu a akvakultury; ii) podpora při poskytování přístupu k úvěrovým prostředkům pro rozvoj malých až středních podniků, jakož i vnitrozemského rybolovu v průmyslovém měřítku. f) Socioekonomická opatření a opatření na omezování chudoby i) přispívání k podpoře malých a středních rybářů, zpracovatelů a obchodníků s produkty rybolovu zajištěním kapacit států ESA k zapojení se do obchodu se smluvní stranou ES; ii) podpora zapojování okrajových skupin do rybolovného odvětví kupříkladu prostřednictvím prosazování rovnosti žen a mužů v oblasti rybolovu rozvojem kapacity žen, které se podílejí na rybolovu, jakož i dalších znevýhodněných skupin s potenciálem zapojit se do rybolovného odvětví v zájmu udržitelného socioekonomického rozvoje. 2. Obě smluvní strany přispějí k opatřením, která zajistí, aby obchod s rybami podporoval ochranu životního prostředí, bezpečnostní opatření proti snižování populací ryb, zachování biologické rozmanitosti a opatrné zavádění exotických druhů do akvakultury (které se zavedou pouze v řízených/uzavřených prostorech po konzultaci se všemi dotčenými sousedními zeměmi). KAPITOLA IV HOSPODÁŘSKÁ A ROZVOJOVÁ SPOLUPRÁCE HLAVA I Obecná ustanovení Článek 36 Obecná ustanovení 1. Smluvní strany se dohodly, že budou řešit rozvojové potřeby států ESA v zájmu podpory udržitelného rozvoje v regionu ESA, zvýšení produkce a zajištění kapacity dotčených států, posílení strukturální transformace a konkurenceschopnosti jejich ekonomik a jejich diverzifikace a přidané hodnoty a podpory regionální integrace. 2. Smluvní strany se zavazují spolupracovat v zájmu usnadnění provádění této dohody a podpory regionální integrace a rozvojových strategií. Smluvní strany se dohodly, že spolupráce bude vycházet ze strategie rozvojové spolupráce ESA a společně dohodnuté rozvojové matrice. Matrice je připojena jako příloha IV k této dohodě. Strategie i matrice budou pravidelně přezkoumávány podle kapitoly VI o předcházení sporům a jejich řešení, institucionálních, obecných a závěrečných ustanoveních. Tato spolupráce bude poměřována na základě společně dohodnutých měřítek rozvoje, která budou vypracována, přijata a připojena k této dohodě. Tato spolupráce bude mít formu finanční i nefinanční podpory regionu ESA. 3. V tomto ohledu probíhá financování týkající se rozvojové spolupráce mezi regionem ESA a smluvní stranou ES na podporu provádění této dohody v rámci pravidel a příslušných postupů stanovených dohodou z Cotonou, zejména programových postupů Evropského rozvojového fondu v rámci následných finančních rámců EU po dobu platnosti této dohody, jakož i příslušných nástrojů financovaných souhrnným rozpočtem EU. Smluvní strany se v této souvislosti a s ohledem na nové úkoly vyplývající z posílené regionální integrace a hospodářské soutěže na globálních trzích dohodly, že podpora provádění EPA je jednou z priorit. 4. Obě smluvní strany spolupracují, aby kromě finančního rámce EU získávaly i další zdroje od členských států EU a ostatních dárců, zejména rozšiřující se závazky ohledně podpory na rozvoj obchodu, týkající se zejména požadavků na podporu a nákladů na přizpůsobení EPA. Programy/projekty navrhované k financování budou společně vypracovány na základě podrobně rozpočítané rozvojové matrice. 5. Dostatečné zdroje by měly být získávány na předvídatelném, příhodném a udržitelném základě, a to i prostřednictvím grantů a výhodných půjček vycházejících z rozvojové matrice. ES přispívá k těmto snahám v rámci svého mezinárodního závazku týkajícího se zvyšování oficiální rozvojové pomoci. Smluvní strany se dohodly, že budou využití těchto zdrojů monitorovat a koordinovat. 6. Smluvní strany se dohodly, že budou v souladu s Pařížskou deklaraci o účinnosti pomoci využívat a případně podporovat vnitrostátní nebo regionální prováděcí mechanismy, fondy nebo nástroje pro zaměření a koordinaci zdrojů k provádění EPA. Smluvní strany v tomto směru podporují vytvoření fondu EPA k zaměření zdrojů souvisejících s EPA. Smluvní strany se rovněž dohodly, že veškeré formy pomoci týkající se jejich spolupráce v rámci této dohody se řídí Pařížskou deklarací o účinnosti pomoci. 7. Otázky související s obchodem, které stanoví komplexní EPA, podléhají rozvojové spolupráci v souladu s tímto článkem s ohledem na Pařížskou deklaraci o účinnosti pomoci. 8. Smluvní strany se dohodly, že monitorování EPA na bázi dohodnutých ukazatelů bude muset zohlednit veškeré aspekty EPA, včetně dosažených cílů na vnitrostátní úrovni a na úrovni regionální integrace a rozvojových strategií, jakož i účinnost institucionálních opatření a jejich úspěšnost při plnění cílů účinnosti pomoci, včetně zajištění předvídatelnosti zdrojů. 9. Smluvní strany se dohodly, že aniž je dotčen článek 95.4 dohody z Cotonou, bude v ní stanovený proces přezkumu představovat příležitost k tomu, aby smluvní strany přezkoumaly dosažené cíle, překážky a postupy v souvislosti se strategiemi jejich rozvojové spolupráce, jak je stanoveno v této dohodě. Článek 37 Cíle 1. Hospodářská a rozvojová spolupráce má za cíl posílit konkurenceschopnost ekonomik ESA tím, že zajistí kapacity a umožní signatářským státům ESA hladké provádění EPA. 2. Hospodářská a rozvojová spolupráce má za cíl strukturální transformaci ekonomik ESA vytvořením silné, konkurenceschopné a diverzifikované hospodářské základny ve státech ESA prostřednictvím posílení produkce, distribuce, přepravy, marketingu, rozvoje obchodní kapacity států ESA, jakož i schopnosti přilákat investice, posílením obchodních a investičních politik a právních předpisů států ESA a prohloubením regionální integrace. Článek 38 Oblast působnosti 1. Smluvní strany stanoví rozvojové cíle týkající se EPA, které konkrétně souvisejí s regionem ESA a jsou zapotřebí pro úspěch regionální integrace v oblastech a odvětvích, které zdůrazňuje tento článek. 2. V rámci spolupráce se budou řešit tyto oblasti: a) regionální spolupráce a integrace s cílem zajistit koordinaci napříč regiony ve všech odvětvích; b) obchodní politika a právní předpisy s cílem podpořit státy ESA mimo jiné v účinnější účasti na obchodních jednáních, provádění úmluv souvisejících s mezinárodním obchodem, právních předpisů souvisejících s obchodem a správních reforem; c) rozvoj obchodu zahrnující zejména rozvoj podnikání a činností s cílem zlepšit systémy pro řízení informací, partnerství, vazby, společné podniky a výměnu informací a zkušeností, přístup k úvěrům a investicím, podpora obchodu a rozvoj trhu, institucionální podpora, jakož i podpora obchodu se službami, včetně služeb finančních; d) infrastruktura související s obchodem, včetně dopravy, energetiky a vodních zdrojů; e) zajišťování výrobních kapacit v odpovídajících odvětvích hospodářství ESA; f) výzkum a vývoj, inovace a převod technologie; g) náklady na přizpůsobení související s obchodem, včetně restrukturalizačních a sociálních nákladů vzniklých snížením produkce u podniků v konkurenčních dovozních odvětvích a ztrátou daňových příjmů v důsledku snížení cla; h) uplatňování hlediska rovnosti pohlaví; i) posílení místních společenství, včetně sociálního a kulturního rozvoje a j) zahrnutí otázek životního prostředí do oblasti obchodu a rozvoje. 3. Spolupráce zahrne zejména tyto oblasti: a) rozvoj soukromého sektoru, zejména průmyslový rozvoj, mikropodniky, malé a střední podniky, těžbu a nerosty, jakož i turismus; b) rozvoj infrastruktury, zejména v odvětví dopravy, energetiky a informačních a komunikačních technologií (IKT); c) přírodní zdroje a životní prostředí, včetně vodních zdrojů a biodiverzity; d) zemědělství; e) rybolov; f) služby, včetně turismu a g) otázky související s obchodem, zejména investice, hospodářská soutěž, práva duševního vlastnictví, normy, usnadňování obchodu a statistika. HLAVA II Rozvoj soukroméno sektoru Článek 39 Oblast působnosti a cíle 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v zájmu rozvoje soukromého sektoru regionu ESA jakožto hlavního motoru tvorby bohatství s cílem vybudovat odpovídající prostředí umožňující přilákat investice a růst. Podpora a spolupráce ze strany Společenství zohlední hospodářskou strukturu států ESA a jejich priority při posilování výrobních kapacit a přidané hodnoty a využití funkcí výroby, marketingu, distribuce a přepravy ke zlepšení kapacit nabídky a konkurenceschopnosti. 2. Rozsah spolupráce v oblasti rozvoje soukromého sektoru zahrne mimo jiné investice, průmyslový rozvoj a posílení konkurenceschopnosti, mikropodniky, rozvoj malých a středních podniků, těžbu a nerosty a rozvoj turismu, jakož i další výrobní odvětví, na které se přímo a nepřímo vztahuje tato dohoda. Článek 40 Investice 1. Smluvní strany uznávají důležitost investic. Cílem v této oblasti je: a) vytvořit prostředí pro udržitelný a vyrovnaný hospodářský rozvoj ESA prostřednictvím investic, včetně přímých zahraničních investic (zelená louka nebo portfolio), převodu technologií, zajišťování kapacit a institucionální podpory ze strany smluvní strany ES; b) zajistit lepší spolupráci s institucemi a zprostředkujícími subjekty zabývajícími se podporou investic ve smluvní straně ES, včetně Střediska rozvoje podnikání (CDE), a ESA, mimo jiné prostřednictvím obchodního dialogu, spolupráce a partnerství; c) podporovat vhodnými nástroji prosazování a propagaci investic do regionu ESA, včetně zavedení rámce pro financování a pomoc na podporu programů hospodářského rozvoje v ESA; d) posilovat a vytvářet kapacity soukromých rozvojových institucí, jako jsou agentury na podporu investic, obchodní komory, sdružení a původní rozvojové organizace, v jednotlivých státech ESA a regionu jako celku, aby se umožnil vznik dynamického a živého soukromého sektoru; a e) vytvořit právní rámec, který podpoří investice obou smluvních stran s cílem podpořit a chránit investice a usilovat o dosažení harmonizovaných a zjednodušených postupů a správní praxe. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) podpora politik a strategií v oblasti investic v zájmu vytvoření a udržení předvídatelného a bezpečného investičního prostředí; b) podpora politických reforem a prosazování zájmů, rozvoj lidských zdrojů, zajišťování institucionální kapacity nebo dalších forem institucionální podpory s cílem posílit schopnosti soukromých finančních a nefinančních zprostředkovatelů, usnadnění investic a činnosti na podporu a posílení konkurenceschopnosti; c) posílení partnerství a společných podniků v soukromém sektoru mezi EU a ESA za účelem podpory investic, financování rizikovým kapitálem pro investice "na zelené louce" a převod technologií; d) podpora snah států ESA o přilákání financí, se zvláštním důrazem na soukromé financování, na investice do infrastruktury a infrastruktury vytvářející příjmy, klíčové pro soukromý sektor, včetně malých a středních podniků; e) podpora rozvoje regulační kapacity; f) zlepšení přístupu podniků ESA k nástrojům financování investic v EU, jako je Evropská investiční banka; g) vytvoření finančních nástrojů přizpůsobených potřebám malých a středních podniků regionu ESA; h) zajištění čím dál větší dostupnosti a využití rizikového pojištění jako mechanismu zmírňujícího riziko s cílem zvýšit důvěru investorů ve státech ESA a i) poskytnutí záruk a pomoci se záručními fondy kryjícími rizika způsobilých investic. Článek 41 Průmyslový rozvoj a konkurenceschopnost 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti průmyslového rozvoje a konkurenceschopnosti. Cílem v této oblasti je: a) usnadnit zavádění, rozvoj, restrukturalizaci a modernizaci průmyslu států ESA za současného posílení jeho konkurenceschopnosti a autonomního a vyváženého růstu a zohlednění ochrany životního prostředí, udržitelného vývoje a posílení hospodářského růstu; a b) vytvořit prostředí příznivé pro rozvoj soukromého podnikání s cílem podpořit růst a diverzifikaci průmyslové produkce. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) podpora rozvoje činností v oblastech zpracování, marketingu, distribuce a přepravy produktů; b) převod technologie, znalosti, výzkum a rozvoj; c) podpora finančních institucí států ESA a rozvoj kapitálového trhu za účelem posílení přístupu soukromého sektoru ke krátkodobému i dlouhodobému kapitálu; d) zajišťování kapacit pro veřejný a soukromý sektor; e) podpora partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA a f) podpora a posílení inovace, diverzifikace, jakož i rozvoje a kvality produktů přidané hodnoty. Článek 42 Mikropodniky, malé a střední podniky 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti mikropodniků a malých a středních podniků. Cílem v této oblasti je: a) podpora příznivého prostředí pro rozvoj mikropodniků a malých a středních podniků a pro přilákání investic do této oblasti a b) podpora mikropodniků a malých a středních podniků v oblasti přizpůsobování se liberalizaci obchodu. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) zajišťování kapacit a institucionální podpora; b) rozvoj a převod technologií, inovace, výměna informací, vytváření sítí a marketing; c) vytvoření databází mikropodniků a malých a středních podniků; d) přístup k finančním prostředkům; e) podpora partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; f) podpora obchodu a investic; g) posílení hodnotových řetězců; h) podpora diverzifikace a přidané hodnoty. Článek 43 Těžba a nerosty 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje a řízení v odvětví těžby a nerostů. Cílem v této oblasti je: a) podpora nejvýhodnějšího prostředí, které by do odvětví přilákalo investice; b) podpora přidané hodnoty a technologií šetrných k životnímu prostředí v oblasti těžebních procesů a c) zajištění účasti místních společenství. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) zajišťování kapacit a institucionální podpora průzkumu a těžby nerostů a jejich uvádění na trh; b) výměna informací; c) podpora partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; d) zlepšení zdravotních a bezpečnostních norem v těžebním průmyslu; e) převod technologie, znalosti, inovace a výzkum a vývoj a f) řešení zranitelnosti vzhledem k závislosti na vývozu nerostů. Článek 44 Rozvoj turismu 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje turismu. Cílem v této oblasti je: a) rozvíjet a posílit konkurenceschopný turistický průmysl jakožto zdroj hospodářského růstu a posílení, zaměstnanosti a zahraniční výměny; b) posilovat vazby mezi turismem a ostatními hospodářskými odvětvími; a c) zachovávat, chránit a propagovat přírodní, historické a kulturní turistické atrakce za současného zohlednění integrity a zájmů lokálních společenství, zejména ve venkovských oblastech. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) vytváření strategických spolků zahrnujících veřejné, soukromé a lokální zájmy společenství v zájmu zajištění udržitelného rozvoje turismu; b) podpora partnerství, výměna know-how a společné operace v oblastech, jako je rozvoj produktů, trhů a ekoturismu; c) zajišťování kapacit v oblasti lidských zdrojů, zlepšení v oblasti norem pro poskytování služeb a institucionálních struktur a d) regionální spolupráce v oblasti podpory turismu. HLAVA III Infrastruktura Článek 45 Oblast působnosti a cíle 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje a řízení infrastruktury jakožto prostředku překonání omezení na straně nabídky a posílení regionální integrace. 2. Podpora a spolupráce ze strany Společenství v oblasti rozvoje infrastruktury by měly zohlednit prioritní rozvojové oblasti, jak jsou popsány ve vnitrostátních a regionálních rozvojových programech příslušných států ESA. 3. Rozsah spolupráce v oblasti infrastruktury zahrne rozvoj fyzické infrastruktury, totiž dopravy, energetiky a informačních a komunikačních technologií. Článek 46 Doprava 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje a řízení dopravy. Cílem v této oblasti je: a) rozvoj, restrukturalizace, obnova a modernizace dopravních systémů v regionech ESA na udržitelné bázi; b) zlepšení pohybu lidí a toku zboží a zajištění lepšího přístupu k trhům prostřednictvím silniční, letecké, námořní, vnitrozemské vodní a železniční dopravy. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) zlepšení řízení dopravních systémů; b) zlepšení a rozvoj stavu infrastruktury na všech úrovních, včetně rozvoje intermodálních infrastrukturních sítí; c) zajišťování kapacit v oblasti lidských zdrojů, zlepšení v oblasti norem pro poskytování služeb a institucionálních struktur; d) rozvoj a převod technologií, inovace, výměna informací, vytváření sítí a marketing; e) podpora partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; f) zlepšení bezpečnosti a spolehlivosti dopravního odvětví, včetně zacházení s rizikovým zbožím a reakce na mimořádné události; a g) podpora a rozvoj regionálních politik v oblasti dopravy. Článek 47 Energetika 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v odvětví energetiky jako prostředku podpory konkurenceschopnosti ekonomik ESA na regionální i globální úrovni. Cílem v této oblasti je: a) zlepšit přístup států ESA k moderním, účinným, spolehlivým, diverzifikovaným a udržitelným a obnovitelným zdrojům čisté energie za konkurenční ceny; b) posílit na celostátní i regionální úrovni produkci, distribuci a řízení energetických kapacit a c) podpořit regionální spolupráci v oblasti energetiky. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) posílení výrobní a distribuční kapacity stávajících energetických zdrojů, zejména vodních, ropných a biomasy; b) rozšíření a diverzifikace skladby zdrojů energie tak, aby zahrnovala i další potenciální zdroje energie, které jsou sociálně a environmentálně přijatelné a snižují závislost na ropě; c) podpora rozvoje energetické infrastruktury, a to i v rurálních oblastech; d) podpora rozvoje příslušných správních a politických reforem v oblasti energetiky, včetně komercializace a privatizace; e) posílení regionální propojitelnosti a spolupráce v oblasti výroby a distribuce energie; f) zajišťování kapacit v oblasti lidských zdrojů, zlepšení v oblasti norem pro poskytování služeb a institucionálních struktur; g) podpora vytvoření nejvýhodnějšího prostředí, které by do odvětví přilákalo investice; h) rozvoj a převod technologií, výzkum a vývoj, inovace, výměna informací a vytváření databází a sítí; i) podpora partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA. Článek 48 Informační a komunikační technologie (IKT) 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje IKT jakožto klíčového odvětví moderní společnosti pro podporu konkurenceschopnosti a inovací, jakož i pro hladký přechod k informační společnosti. Cílem v této oblasti je rozvinout odvětví IKT a posílit jeho přínos pro ostatní socioekonomická odvětví. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) usnadňování propojitelnosti na vnitrostátní, regionální a globální úrovni; b) šíření nových informačních a komunikačních technologií, c) podpora rozvoje právních a správních rámců v oblasti IKT; d) rozvoj, převod a aplikace technologie, výzkum a vývoj, inovace, výměna informací, vytváření sítí a marketing; e) zajišťování kapacit v oblasti lidských zdrojů, zlepšení v oblasti norem pro poskytování služeb a institucionálních struktur; f) podpora a usnadňování partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; g) prosazování a podpora rozvoje specifických trhů se službami využívajícími informační a komunikační technologie HLAVA IV Přírodní zdroje a životní prostředí Článek 49 Oblast působnosti a cíle 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti udržitelného řízení přírodních zdrojů a životního prostředí. Spolupráce v této oblasti zohlední diferencované a přeshraniční potřeby států ESA. 2. Rozsah spolupráce v oblasti přírodních zdrojů a životního prostředí zahrne přírodní bohatství, včetně vodních zdrojů, a životní prostředí, včetně biodiverzity, jakož i posílení vazeb mezi obchodem a životním prostředím. Zahrne rovněž podporu provádění mezinárodních environmentálních dohod, úmluv a smluv. Článek 50 Vodní zdroje 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti rozvoje vodních zdrojů (včetně zavlažování, vodní energie a zdrojů vody) pro zlepšení životních podmínek obyvatelstva. Cílem v této oblasti je: a) udržitelný rozvoj a řízení vodních zdrojů v regionu; b) regionální spolupráce v oblasti udržitelného využití přeshraničních vodních zdrojů. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) rozvoj infrastruktury vodních zdrojů v regionu; b) rozvoj právních a správních rámců; c) podpora integrovaného řízení vodních zdrojů; d) zajišťování kapacit v oblasti lidských zdrojů, zlepšení v oblasti norem pro poskytování služeb, řízení vodních zdrojů a institucionálních struktur; e) podpora a usnadňování partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; f) rozvoj, převod a aplikace technologie, výzkum a vývoj, inovace, výměna informací a vytváření sítí; g) kontrola znečišťování vodních zdrojů, jejich čistění a ochrana, čištění odpadních vod a kanalizace; a h) prosazování udržitelných systémů zavlažování. Článek 51 Životní prostředí 1. Smluvní strany uznávají důležitost spolupráce v oblasti ochrany a udržitelného řízení životního prostředí a provádění environmentálních politik souvisejících s obchodem. Cílem v této oblasti je: a) chránit, obnovovat a zachovat životní prostředí a biodiverzitu: floru, faunu a mikrobiální genetické zdroje, včetně jejich ekosystémů; b) rozvíjet v ESA nová odvětví související s životním prostředím; a c) omezit zhoršování životního prostředí, včetně čistého ovzduší a desertifikace. Oblasti spolupráce 2. S výhradou článku 36 se smluvní strany dohodly, že budou spolupracovat, a to též usnadňováním podpory, v těchto oblastech: a) podpora provádění mezinárodních environmentálních dohod, úmluv a smluv; b) posílení a propagace udržitelných environmentálních systémů řízení; c) udržitelné využívání biodiverzity, lesů a volně se vyskytujících přírodních zdrojů; d) prosazování institucionálních a právních rámců a schopnosti rozvíjet, provádět, řídit a prosazovat environmentální právní a správní předpisy, normy a politiky; e) rozvíjení kapacit v oblasti lidských zdrojů a institucionálních struktur, které budou odpovídat požadavkům životního prostředí a biodiverzity; f) podpora a usnadňování partnerství, vazeb a společných podniků mezi hospodářskými subjekty EU a ESA; g) zmírňování následků přírodních pohrom, předcházení environmentálním katastrofám a úbytku biodiverzity; h) rozvoj, převod a aplikace technologie, výzkum a vývoj a inovace; i) ochrana a řízení přímořských a mořských zdrojů a domácích a původních volně žijících biologických zdrojů; j) podpora rozvoje alternativních k životnímu prostředí šetrných činností a životních podmínek; k) podpora produkce a usnadňování obchodu se zbožím a službami, pro který jsou důležité ekoznačky; l) výměna informací a vytváření sítí v oblasti produktů a jejich požadavků, pokud jde o výrobní proces, přepravu, marketing a označování; m) podpora rozvoje infrastrukturních zařízení pro oblast produktů šetrných k životnímu prostředí; n) integrace lokálních společenství do řízení biodiverzity, lesů a volně se vyskytujících přírodních zdrojů; o) nakládání s odpady a likvidace průmyslových a toxických odpadů a p) udržitelné řízení lesů a podobné mechanismy. Článek 52 Finanční závazky 1. Smluvní strana ES nabídne ESA finanční pomoc, aby přispěla k provádění programů a projektů, které mají být rozvinuty v oblastech spolupráce stanovených v této dohodě a v příslušných kapitolách a v rámci podrobné rozvojové matrice. 2. Smluvní strany se dohodly, že zavedou společná institucionální opatření k účinnému sledování provádění rozvojové spolupráce podle této dohody. Taková opatření zahrnují zřízení společného výboru pro rozvoj. 3. Smluvní strany se dohodly, že institucionální opatření zůstanou pružná, aby je bylo možné přizpůsobit rozvíjejícím se celostátním a regionálním potřebám. KAPITOLA V OBLASTI PRO BUDOUCÍ JEDNÁNÍ Článek 53 Prověrková doložka Na základě dohody z Cotonou a s ohledem na pokrok dosažený v rámci jednání o znění komplexní EPA se smluvní strany dohodly, že budou pokračovat v jednání v souladu s článkem 3 s cílem uzavřít úplnou a komplexní EPA v těchto oblastech: a) celní spolupráce a usnadnění obchodu; b) nevyjasněné obchodní otázky a otázky týkající se přístupu na trh včetně pravidel původu a dalších příbuzných otázek, a opatření na ochranu obchodu, včetně nejvzdálenějších regionů; c) technické překážky obchodu a sanitární a fytosanitární opatření; d) obchod se službami; e) otázky související s obchodem, zejména: i) politika hospodářské soutěže; ii) investice a rozvoj soukromého sektoru; iii) obchod, životní prostředí a udržitelný rozvoj; iv) práva duševního vlastnictví; v) transparentnost veřejných zakázek; f) zemědělství; g) běžné platby a kapitálové platby; h) rozvojové otázky; i) spolupráce a dialog o řádné správě věcí veřejných v oblasti daní a soudnictví; j) podrobný mechanismus řešení sporů, institucionální otázky; a k) veškeré další oblasti, které smluvní strany považují za nezbytné, včetně konzultací podle článku 12 dohody z Cotonou. KAPITOLA VI PŘEDCHÁZENÍ SPORŮM, JEJICH ŘEŠENÍ, INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I Předcházení sporům a jejich řešení Článek 54 Konzultace 1. Smluvní strany se snaží veškeré spory ohledně výkladu a uplatňování této dohody řešit v dobré víře konzultacemi s cílem dohodnout se na řešení. 2. Smluvní strana, která si přeje zahájit konzultaci, podá písemnou žádost druhé smluvní straně, ve které uvede sporné opatření a ustanovení dohody, s nímž je podle jejího názoru toto opatření v rozporu. 3. Konzultace se uskuteční do 40 dnů od podání žádosti. Konzultace se považují za ukončené do 60 dnů od podání žádosti, pokud se obě smluvní strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat déle. Konzultace zůstávají důvěrné. 4. V naléhavých záležitostech včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží, se konzultace zahájí do 15 dnů od podání žádosti a považují se za ukončené do 30 dnů od podání žádosti. Článek 55 Řešení sporů 1. Pokud se v rámci konzultací nepodaří spor vyřešit do 60 nebo 30 dnů uvedených v článku 54, může kterákoli smluvní strana požadovat vyřešení sporu prostřednictvím rozhodčího řízení. Za tímto účelem každá smluvní strana do 30 dnů od podání žádosti o zahájení rozhodčího řízení jmenuje rozhodce a obeznámí o tom druhou smluvní stranu a Výbor EPA. V žádosti o rozhodčí řízení se uvede sporné opatření a ustanovení dohody, s nímž je podle názoru stěžující si smluvní strany toto opatření v rozporu. Pokud tak neučiní, může kterákoli ze stran požádat generálního tajemníka Stálého rozhodčího soudu, aby jmenoval druhého rozhodce. 2. Tito dva rozhodci poté do třiceti dnů jmenují třetího rozhodce. Pokud tak neučiní, může kterákoli ze stran požádat generálního tajemníka Stálého rozhodčího soudu, aby jmenoval třetího rozhodce. 3. Pokud rozhodci nerozhodnou jinak, použije se postup stanovený dobrovolným jednacím řádem Stálého rozhodčího soudu pro rozhodčí řízení mezi mezinárodními organizacemi a státy. Rozhodci přijmou rozhodnutí většinovým hlasováním do 90 dní a v naléhavých záležitostech by se měli snažit rozhodnutí přijmout do 60 dní. 4. Každá strana sporu je povinna přijmout opatření nezbytná k provedení rozhodnutí rozhodců. 5. Aniž je dotčen odstavec 1, použije se v případě sporu týkajícího se rozvojové finanční spolupráce stanovené dohodou z Cotonou postup uvedený v článku 98 dohody z Cotonou. HLAVA II Obecné výjimky Článek 56 Doložka o obecných výjimkách S výhradou požadavku, aby tato opatření nebyla použita způsobem, který by představoval prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi smluvními stranami, pokud převládají podobné podmínky, případně skryté omezení mezinárodního obchodu, nelze ustanovení této dohody vykládat tak, že by bránila smluvní straně ES, státům ESA nebo signatářskému státu ESA přijímat nebo prosazovat opatření, která: a) jsou nebytná pro ochranu veřejné mravnosti nebo k udržení veřejného pořádku a bezpečnosti; b) jsou nezbytná k ochraně života či zdraví lidí, zvířat nebo rostlin; c) jsou nezbytná k zajištění souladu s právními předpisy, které nejsou neslučitelná s ustanoveními této dohody, včetně opatření týkajících se: i) předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo řešení důsledků neplnění smluvních závazků; ii) ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracování a šíření osobních údajů a ochranu důvěrnosti záznamů a účtů jednotlivých osob; iii) bezpečnosti; iv) vymáhání cel; v) ochrany práv duševního vlastnictví; d) se vztahují k dovozu nebo vývozu zlata nebo stříbra; e) jsou nezbytná pro ochranu národních kulturních památek umělecké, historické nebo archeologické hodnoty; f) se vztahují k ochraně neobnovitelných přírodních zdrojů, pokud jsou tato opatření uplatňována společně s omezeními domácí produkce nebo spotřeby zboží, domácího dodání nebo spotřeby služeb a domácích investorů; g) se vztahují k produktům vězeňské práce; h) jsou zásadní pro získávání nebo šíření obecně nebo lokálně nedostatkových produktů za předpokladu, že jsou všechna taková opatření ve shodě se zásadou, že všechny smluvní strany mají právo na rovný podíl mezinárodních zásob takových produktů a že všechna taková opatření, která nejsou ve shodě s ostatními ustanoveními této dohody, budou přerušena, jakmile přestanou trvat podmínky, kvůli kterým vznikla. Článek 57 Bezpečnostní výjimky 1. Ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by: a) byly smluvní strana ES nebo signatářský stát ESA povinny podávat informace, jejichž by považovaly za odporující svým hlavním bezpečnostním zájmům; b) bránila smluvní straně ES nebo signatářskému státu ESA učinit jakékoliv opatření, které by považovaly za nezbytné pro ochranu svých hlavních bezpečnostních zájmů: i) týkajících se štěpných a termonukleárních materiálů nebo materiálů, které slouží k jejich výrobě; ii) týkajících se hospodářských činností prováděných přímo nebo nepřímo za účelem dodávek nebo zásobování vojenských sil; iii) týkajících se výroby zbraní, střeliva a válečného materiálu a obchodu s nimi; iv) týkajících se veřejných zakázek nezbytných pro účely národní bezpečnosti nebo národní obrany; v) v době války nebo jiné mimořádné situace v mezinárodních vztazích. c) bránila smluvní straně ES nebo signatářskému státu ESA přijmout jakékoli opatření ve snaze dostát svým závazkům za účelem zachování mezinárodního míru a bezpečnosti. 2. Smluvní strany se vzájemně v co největší možné míře informují o opatřeních přijatých podle odst. 1 písm. b) a c) a o datu jejich ukončení. Článek 58 Daně 1. Žádné ustanovení této dohody ani jiného ujednání přijatého podle této dohody nelze vykládat tak, že by smluvní straně ES nebo signatářskému státu ESA bránilo při uplatňování příslušných ustanovení daňových předpisů rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, zejména pokud jde o jejich bydliště nebo místo, kde je jejich kapitál investován. 2. Žádné ustanovení této dohody ani jiného ujednání přijatého podle této dohody nelze vykládat tak, že by bránilo přijímat nebo vynucovat jakákoli opatření, jejichž cílem je zabránit daňovým únikům nebo vyhýbání se daňové povinnosti podle ustanovení úmluv o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání nebo vnitrostátních daňových předpisů. 3. Ustanoveními této dohody nejsou dotčena práva a povinnosti smluvní strany ES nebo signatářského státu ESA podle jakýchkoli daňových úmluv. V případě jakéhokoli rozporu mezi touto dohodou a jakoukoli takovou úmluvou má v rozporné otázce přednost příslušná úmluva. HLAVA III Institucionální, obecná a závěrečná ustanovení Článek 59 Vztahy mezi touto dohodou a komplexní EPA V případě jakéhokoli rozporu mezi komplexní EPA a touto prozatímní dohodou mají má v rozporné otázce přednost komplexní EPA. Článek 60 Nejvzdálenější regiony Evropského společenství 1. S ohledem na zeměpisnou blízkost nejvzdálenějších regionů ES a států ESA a za účelem posílení hospodářských a sociálních vazeb mezi těmito regiony a státy ESA smluvní strany usilují o usnadnění spolupráce ve všech oblastech, na něž se tato dohoda vztahuje, a o vybudování a zlepšení existujícího obchodu se zbožím a službami, podporu investic a podporu dopravního a komunikačního spojení mezi nejvzdálenějšími regiony a státy ESA. 2. Cíle uvedené v odstavci 1 je třeba rovněž v co největší míře plnit podporou společné účasti států ESA a nejvzdálenějších regionů na rámcových a zvláštních programech ES v oblastech, na něž se tato dohoda vztahuje. 3. Smluvní strana ES se snaží zajistit koordinaci různých finančních nástrojů politiky soudržnosti a rozvoje ES za účelem podpory spolupráce mezi státy ESA a nejvzdálenějšími regiony ES v oblastech, na něž se tato dohoda vztahuje. 4. Ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by bránila smluvní straně ES uplatňovat stávající opatření, jejichž cílem je řešit strukturální sociální a hospodářskou situaci nejvzdálenějších regionů podle čl. 299 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. Článek 61 Definice smluvních stran a plnění povinností 1. Smluvními stranami této dohody jsou Komorský svaz, Madagaskarská republika, Mauricijská republika, Seychelská republika, Zambijská republika a Zimbabwská republika (dále jen "státy ESA") na jedné straně a ES nebo jeho členské státy či ES a jeho členské státy v rámci svých příslušných oblastí pravomocí podle Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen "smluvní strana ES") na straně druhé. 2. Pro účely této dohody, není-li výslovně uvedeno jinak, se státy ESA zavazují jednat společně. Mají-li za účelem výkonu práv nebo plnění povinností podle této dohody jednat samostatně, odkazuje se na "signatářský stát ESA". 3. Smluvní strany nebo signatářské státy ESA přijímají veškerá obecná nebo zvláštní opatření, která potřebují pro plnění svých povinností podle této dohody, a zajistí, aby plnily cíle stanovené v této dohodě. 4. Na signatářský stát ESA, na který se nevztahují práva a povinnosti stanovené v kapitole II, se nicméně vztahují práva a povinnosti vyplývající z ostatních kapitol této dohody. Článek 62 Vstup v platnost, výpověď a doba trvání 1. Tato dohoda bude podepsána, ratifikována nebo schválena v souladu s příslušnými ústavními nebo vnitřními předpisy a postupy smluvních stran. 2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. 3. Oznámení o ratifikaci, přijetí či schválení se zasílají generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie a Sekretariátu společného trhu pro východní a jižní Afriku, jež jsou depozitáři této dohody. 4. Smluvní strana ES a signatářské státy ESA se dohodly, že dokud tato dohoda nevstoupí v platnost, budou uplatňovat ustanovení této dohody, která spadají do jejich příslušných pravomocí ("prozatímní provádění"). To lze provést buď prozatímním prováděním tam, kde je to možné, nebo ratifikací této dohody. 5. Prozatímní provádění se oznámí depozitářům. Dohoda se začne prozatímně provádět deset dnů poté, co depozitáři naposledy obdrží oznámení o prozatímním provádění od smluvní strany ES nebo o ratifikaci či prozatímním provádění od všech signatářských států ESA uvedených na seznamu v příloze II, podle toho, co nastane později. 6. Bez ohledu na odstavce 2 a 4 mohou smluvní strana ES a signatářské státy ESA jednostranně v proveditelné míře podniknout kroky k uplatňování dohody i před jejím prozatímním prováděním. 7. Smluvní strana ES nebo signatářské státy ESA mohou ostatním smluvním stranám písemně oznámit svůj záměr tuto dohodu vypovědět. 8. Vypovězení dohody nabývá účinku měsíc poté, co je oznámeno druhé smluvní straně. 9. Tato dohoda zůstává v platnosti, dokud nevstoupí v platnost komplexní EPA. Článek 63 Územní působnost Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a na straně druhé na území signatářských států ESA. Odkazy na výraz "území" v této dohodě je nutno chápat v tomto smyslu. Článek 64 Výbor EPA 1. Zřizuje se Výbor EPA. 2. Výbor EPA odpovídá za správu všech záležitostí, na něž se vztahuje tato dohoda, včetně rozvojové spolupráce podle článku 36, a za plnění veškerých úkolů uvedených v této dohodě. 3. Výbor EPA se skládá ze zástupců smluvních stran. Každá smluvní strana rozhodne o organizaci svého zastoupení. 4. Výbor EPA přijme svůj jednací řád do tří měsíců od vstupu této prozatímní dohody v platnost. Článek 65 Vztah k jiným dohodám 1. Žádné ustanovení v této dohodě nebrání uplatňování opatření, která jsou považována za vhodná podle článků 11b, 96 a 97 dohody z Cotonou a podle postupů stanovených v uvedených článcích. 2. V případě jakéhokoli rozporu mezi ustanoveními této dohody a ustanoveními hlavy II části 3 dohody z Cotonou mají s výjimkou ustanovení o rozvojové spolupráci přednost ustanovení této dohody. 3. Smluvní strany berou na vědomí, že některé signatářské státy ESA nejsou členy WTO. Odkazy v této dohodě na dohody WTO (včetně definic v nich stanovených) a orgány či výbory WTO nelze vykládát tak, že by signatářskému státu ESA, který není členem WTO, ukládaly jakékoli povinnosti vyplývající z takových dohod WTO nebo z rozhodnutí takových orgánů či výborů, jež přesahují povinnosti, které takový signatářský stát ESA přijal výslovně podle této dohody. V případě rozporu mezi ustanoveními dohod WTO či rozhodnutími orgánů či výborů WTO na jedné straně a ustanoveními této dohody proto mají s ohledem na signatářské státy ESA, které nejsou členy WTO, vždy přednost ustanovení této dohody. 4. Smluvní strany se dohodly, že žádné ustanovení této dohody nevyžaduje, aby tyto strany či signatářské státy ESA jednaly způsobem, který by byl v rozporu s jejich povinnostmi v rámci WTO. Článek 66 Přistoupení 1. Kterýkoli z následujících států ESA, totiž Džibutská republika, Stát Eritrea, Etiopská federativní demokratická republika, Republika Malawi a Súdánská republika může se souhlasem smluvních stran přistoupit k této dohodě. Tato dohoda vstoupí v platnost s ohledem na přistupující stát v souladu s platnými právními postupy smluvní strany ES a států ESA a přistupující země. ES se snaží uplatňovat tuto dohodu na přistupující zemi co nejdříve. 2. Veškeré žádosti o přistoupení k této dohodě ze strany státu regionu ESA, který není uveden na seznamu v odstavci 1, se předkládají Výboru EPA k rozhodnutí. 3. Výbor EPA může pro přístup státu uvedeného v odstavci 2 stanovit podmínky a konkrétní opatření. 4. Tato dohoda vstupuje v platnost ve vztahu k přistupujícímu státu dnem, kdy uloží svou listinu o přistoupení. Článek 67 Přistoupení nových členských států k Evropské unii 1. Výbor EPA bude informován o jakékoli žádosti třetího státu o členství v EU. Během vyjednávání mezi EU a žadatelským státem poskytne smluvní strana ES státům ESA veškeré důležité informace a tyto státy naopak uvědomí smluvní stranu ES o svých obavách, aby je smluvní strana ES mohla vzít plně v úvahu. Smluvní strana ES uvědomí státy ESA o jakémkoli přistoupení k EU. 2. Každý nový členský stát EU přistoupí k této dohodě ode dne svého přistoupení k EU na základě ustanovení s takovým účinkem obsaženého v aktu o přistoupení. Pokud akt o přistoupení k Unii nestanoví toto automatické přistoupení členského státu EU k této dohodě, přistoupí dotyčný členský stát EU uložením aktu o přistoupení u obou depozitářů, kteří zašlou ověřené kopie státům ESA. 3. Smluvní strany přezkoumají důsledky přistoupení nových členských států EU na tuto dohodu. Výbor EPA může rozhodnout o případných přechodných opatřeních nebo změnách. Článek 68 Změny 1. Veškeré změny této dohody jsou přijímány Výborem EPA a vstupují v platnost ratifikací. 2. Výbor EPA přijme veškerá přechodná opatření, jež mohou být s ohledem na změněná ustanovení nezbytná do doby jejich vstupu v platnost. Článek 69 Platná znění Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Článek 70 Přílohy Přílohy a protokoly této smlouvy tvoří její nedílnou součást a mohou být přezkoumávány nebo měněny Výborem EPA. Съставено в Гранд Бей на двадесет и девети август две хиляди и девета година. Hecho en Grand Baie a veintinueve de agosto de dos mil nueve. V Grand Baie dne dvacátého devátého srpna dva tisíce devět. Udfærdiget i Grand Baie, den niogtyvende august to tusinde og ni. Geschehen zu Grand Baie am neunundzwanzigsten August zweitausendneun. Sõlmitud Grand Baies, kahe tuhande üheksanda aasta augusti kahekümne üheksandal päeval. Έγινε στην Grand Baie, στις είκοσι εννέα Αυγούστου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Grand Baie on the twenty-ninth day of August in the year two thousand and nine. Fait à Grand Baie, le vingt-neuf août deux mille neuf. Fatto a Grand Baie, addì ventinove agosto duemilanove. Grand Baie, divi tūkstoši devītā gada divdesmit devītajā augustā. Priimta Grand Baie du tūkstančiai devintų metų rugpjūčio dvidešimt devintą dieną. Kelt Grand Baie-ben, a 2009. év augusztus hónapjának huszonkilencedik napján. Magħmul fi Grand Baie fid- disgħa u għoxrin jum ta’ Awwissu fis-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Grand Baie, op de negenentwintigste dag van augustus in het jaar tweeduizend negen. Sporządzono w Grand Baie dnia dwudziestego dziewiątego sierpnia dwa tysiące dziewiątego roku. Feito em Grand Baie aos vinte e nove de Agosto de dois mil e nove. Încheiat la Grand Baie, la douăzeci și nouă august două mii nouă. V Grand Baie dvadsiateho deviateho augusta dvetisícdeväť. V Grand Baieju, devetinvajsetega avgusta dvatisočdevet. Tehty Grand Baiessa kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä elokuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Grand Baie den tjugonionde augusti år tjugohundranio. Pour l’Union des Comores Pour la République de Madagascar +++++ TIFF +++++ For the Republic of Mauritius +++++ TIFF +++++ Pour la République des Seychelles +++++ TIFF +++++ For the Republic of Zambia For the Republic of Zimbabwe +++++ TIFF +++++ За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] K tomuto výpočtu se použijí oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních světových vývozcích zboží (mimo obchod uvnitř EU). [2] Pro účely tohoto článku se zemědělskými produkty rozumí produkty, na které se vztahuje příloha I dohody WTO o zemědělství. -------------------------------------------------- SEZNAM PŘÍLOH Příloha I Cla vztahující se na produkty pocházející ze států ESA Příloha II Seznam států ESA přijímajících závazky podle kapitoly II a cla na produkty pocházející ze států EU dovážených do signatářských států ESA Příloha III Celní výjimky pro státy ESA, cla na vývozy, národní zacházení ve věci daní a vnitřních předpisů Příloha IV Rozvojová matrice Protokol 1 týkající se definice pojmu "původní produkty" či produkty pocházející z a metod správní spolupráce Protokol 2 Vzájemná správní pomoc v celních záležitostech -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I CLA VZTAHUJÍCÍ SE NA PRODUKTY POCHÁZEJÍCÍ ZE STÁTŮ ESA 1. S výhradou odstavců 2, 4, 5, 6 a 7 se cla smluvní strany ES (dále jen "cla ES") ze všech produktů kapitol 1 až 97 harmonizovaného systému, s výjimkou produktů kapitoly 93, pocházejících ze státu ESA zcela odstraní ke dni vstupu této dohody v platnost. Pokud jde o produkty kapitoly 93, smluvní strana ES nadále uplatňuje doložku nejvyšších výhod. Pro zjednodušení orientace je harmonogram uplatňování cel ES použitelný na produkty pocházející ze států ESA připojen k této příloze. 2. Cla ES z produktů čísla 1006 celního sazebníku pocházejících ze států ESA se odstraní počínaje dnem 1. ledna 2010, s výjimkou cel ES z produktů podpoložky 1006 10 10, která se odstraní ke dni vstupu této dohody v platnost. 3. Smluvní strana ES a signatářské státy ESA souhlasí s tím, že ustanovení protokolu 3 dohody z Cotonou (dále jen "protokol o cukru") zůstanou platná do 30. září 2009 a po tomto dni již protokol o cukru nebudou mezi sebou uplatňovat. Pro účely čl. 4 odst. 1 protokolu o cukru trvá dodací období 2008/09 od 1. července 2008 do 30. září 2009. O zaručené ceně pro období od 1. července do 30. září 2009 se rozhodne po jednáních podle čl. 5 odst. 4. 4. Cla ES z produktů čísla 1701 celního sazebníku pocházejících ze státu ESA se odstraní počínaje dnem 1. října 2009. Dokud se cla ES zcela neodstraní, budou pro hospodářský rok [1] 2008/09 u produktů podpoložky 1701, vyjádřených ekvivalentem bílého cukru, pocházejících ze států ESA vedle celních kvót s nulovým clem stanovených v protokolu o cukru otevřeny celní kvóty s nulovým clem o výši 75000 tun. Produktům, jež mají být dovezeny podle těchto dodatečných celních kvót, se dovozní licence neudělí, pokud se dovozce nezaváže, že tyto produkty vykoupí za cenu rovnající se alespoň zaručeným cenám stanoveným v protokolu o cukru pro cukr dovážený do smluvní strany ES. 5. a) V období od 1. října 2009 do 30. září 2015 může smluvní strana ES uplatňovat doložku nejvyšších výhod u produktů čísla 1701 celního sazebníku [cukr] pocházejících ze států ESA a dovezených v množství překračujícím níže uvedené limity vyjádřené ekvivalentem bílého cukru, přičemž takový dovoz je považován za příčinu narušení trhu s cukrem ve smluvní straně ES: i) 3,5 milionů tun za jeden hospodářský rok pro produkty pocházející ze států, které jsou členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (státy AKT) a které podepsaly dohodu z Cotonou, a ii) 1,38 milionů tun za hospodářský rok 2009/10 pro produkty pocházející ze států AKT, které OSN neuznává jako nejméně rozvinuté země. Množství 1,38 milionů tun bude zvýšeno na 1,45 milionů tun pro hospodářský rok 2010/11 a na 1,6 milionů tun pro následující čtyři hospodářské roky. b) Dovoz produktů čísla 1701 celního sazebníku pocházejících z jakéhokoli státu ESA, který OSN uznává jako nejméně rozvinutou zemi, nepodléhá odst. 5 písm. a). Na tento dovoz se však nadále vztahuje článku 21 (ochranná doložka) [2]. c) Používání doložky nejvyšších výhod se ukončí na konci hospodářského roku, během kterého bylo zavedeno. d) Veškerá opatření přijatá v souladu s tímto odstavcem se neprodleně oznámí výboru EPA, kde budou předmětem pravidelných konzultací. 6. Pro účely uplatňování článku 21 (ochranná doložka) lze od 1. října 2015 považovat narušení trhu s produkty čísla 1701 celního sazebníku za událost, ke které dochází v situacích, v nichž je průměrná cena bílého cukru ve Společenství během dvou po sobě následujících měsíců nižší než 80 % průměrné ceny bílého cukru ve Společenství během předcházejícího hospodářského roku. 7. Od 1. ledna 2008 do 30. září 2015 podléhají produkty podpoložek 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 a 2106 90 98 celního sazebníku zvláštnímu mechanismu dohledu, aby bylo zajištěno dodržování ustanovení odstavců 4 a 5. Dojde-li během dvanácti po sobě následujících měsíců k celkovému nárůstu objemu dovozu těchto produktů pocházejících ze států ESA o více než 20 % průměru ročního dovozu za tři předcházející dvanáctiměsíční období, smluvní strana ES přezkoumá strukturu obchodů, hospodářské opodstatnění a obsah cukru v tomto dovozu; jestliže dojde k závěru, že tento dovoz slouží k obcházení ustanovení odstavců 4 a 5, může pozastavit preferenční zacházení a zavést doložku nejvyšších výhod používanou na dovoz v souladu se společným celním sazebníkem Evropského společenství pro produkty podpoložek 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 a 2106 90 98 celního sazebníku pocházející ze států ESA. Ustanovení odst. 5 písm. b), c) a d) se používají obdobně na opatření stanovená v tomto odstavci. 8. Pokud jde o produkty čísla 1701 celního sazebníku, od 1. října 2009 do 30. září 2012 se neudělí žádná dovozní licence, pokud se dovozce nezaváže, že tyto produkty vykoupí za cenu, která nebude nižší než 90 % referenční ceny stanovené smluvní stranou ES pro příslušný hospodářský rok. Smluvní strany berou na vědomí, že v době parafování dohody je referenční cena obsažena v nařízení (ES) č. 318/2006. 9. Odstavce 1, 3 a 4 se nevztahují na produkty čísla 1701 celního sazebníku pocházející ze států ESA a propuštěné do volného oběhu ve francouzských zámořských departementech. Toto ustanovení se použije po dobu deseti let. Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, bude tato doba prodloužena o dalších deset let. [1] Pro účely odstavců 4, 5, 6 a 7 se "hospodářským rokem" rozumí období od 1. října do 30. září. [2] Za tímto účelem a odchylně od článku 21 se na jednotlivé státy, které OSN uznává jako nejméně rozvinuté země, mohou vztahovat ochranná opatření. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II SEZNAM STÁTŮ ESA PŘIJÍMAJÍCÍCH ZÁVAZKY PODLE KAPITOLY II A CLA NA PRODUKTY POCHÁZEJÍCÍ ZE STÁTŮ EU DOVÁŽENÉ DO SIGNATÁŘSKÝCH STÁTŮ ESA Státy ESA podle čl. 6 odst. 1 jsou Komorský svaz Madagaskarská republika Mauricijská republika Seychelská republika Zambijská republika Zimbabwská republika KOMORY Seznam výjimek HS Kód | Rok 2004 | Rok 2005 | Rok 2006 | Průměrný dovoz z EU 2004–2006: USD | 0202 20 | 324016,31 | 283459,00 | 0,00 | 202491,77 | 0202 30 | 2474415,30 | 1194430,00 | 139013,66 | 1269286,32 | 0207 00 | 48281,00 | | | 16094,00 | 0207 11 | 23380,04 | 27573,00 | 0,00 | 16984,35 | 0207 12 | 0,00 | 0,00 | 96485,26 | 32161,75 | 0207 13 | 0,00 | 0,00 | 174985,27 | 58328,42 | 0207 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0207 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0208 90 | 0,00 | 0,00 | 2323,57 | 774,52 | 0302 19 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0302 39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0306 21 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0307 51 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0341 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0402 10 | 22,49 | 27,00 | 0,00 | 16,50 | 0402 21 | 456825,24 | 9199,00 | 956854,46 | 474292,90 | 0403 10 | 7183,69 | 1971,00 | 0,00 | 3051,56 | 0507 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0508 02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0701 10 | 91,14 | 0,00 | 8816,85 | 2969,33 | 0701 90 | 0,00 | 0,00 | 11863,91 | 3954,64 | 0706 10 | | | | | 0710 22 | 0,00 | 398,00 | 0,00 | 132,67 | 0710 40 | 0,00 | 12,00 | 0,00 | 4,00 | 0801 11 | 741,28 | 3414,00 | 0,00 | 1385,09 | 0801 31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0802 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0803 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0804 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0805 30 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0807 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0810 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0811 10 | 0,00 | 36,00 | 0,00 | 12,00 | 0813 40 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0813 50 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0901 11 | 0,00 | 1632,00 | 0,00 | 544,00 | 0904 11 | 0,00 | 17,00 | 0,00 | 5,67 | 0904 12 | 30,52 | 52,00 | 0,00 | 27,51 | 0905 00 | 0,00 | 37,00 | 0,00 | 12,33 | 0907 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0908 10 | 0,00 | 59,00 | 0,00 | 19,67 | 0910 10 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0910 20 | 0,00 | 1272,00 | 0,00 | 424,00 | 1005 10 | 0,00 | 25,00 | 0,00 | 8,33 | 1101 00 | 968849,75 | 1045726,00 | 1880780,96 | 1298452,24 | 1108 14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1515 90 | 0,00 | 26078,00 | 0,00 | 8692,67 | 1517 10 | 6439,20 | 1987,00 | 3085,61 | 3837,27 | 1604 14 | 2640,64 | 191,00 | 0,00 | 943,88 | 1604 19 | 272,44 | 4782,00 | 0,00 | 1684,81 | 1604 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1605 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2002 10 | 858512,12 | 348079,00 | 2143,26 | 402911,46 | 2002 90 | 24593,91 | 113688,00 | 605085,39 | 247789,10 | 2208 30 | 5397,68 | 1448,00 | 2630,88 | 3158,85 | 2208 40 | 3642,71 | 219,00 | 3442,82 | 2434,85 | 2208 50 | 21008,47 | 747,00 | 23269,68 | 15008,38 | 2208 90 | 3343,08 | 13491,00 | 7947,07 | 8260,38 | 2402 20 | 978609,93 | 301244,00 | 0,00 | 426617,98 | 2523 21 | 343,03 | 283,00 | 0,00 | 208,68 | 2523 29 | 1279,00 | 126498,00 | 0,00 | 42592,33 | 3003 10 | 0,00 | 579,00 | 0,00 | 193,00 | 3003 20 | 308,56 | 0,00 | 0,00 | 102,85 | 3004 10 | 0,00 | 6992,00 | 0,00 | 2330,67 | 3004 20 | 11216,62 | 38625,00 | 0,00 | 16613,87 | 3004 50 | 0,00 | 15831,00 | 0,00 | 5277,00 | 3300 00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3301 29 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3301 90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 6203 42 | 3040,78 | 156,00 | 0,00 | 1065,59 | 8703 22 | 0,00 | 0,00 | 759569,08 | 253189,69 | 8703 23 | 0,00 | 0,00 | 907933,70 | 302644,57 | 8703 24 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8703 31 | 15708,69 | 0,00 | 674284,34 | 229997,68 | 8703 32 | 0,00 | 0,00 | 2279377,42 | 759792,47 | 8703 33 | 0,00 | 0,00 | 61694,14 | 20564,71 | 8708 31 | 7968,26 | 1357,00 | 5096,20 | 4807,15 | Výjimky celkem | 6248161,89 | 3571614,00 | 8606683,51 | 6142153,47 | Celkový dovoz z EU | 31783748,37 | Celkem vyjmuté produkty | 6142153,47 | % vyjmutého zboží z celkového dovozu | 19,32 % | KOMORY Suroviny a investiční majetek | Přípravné období | | Hodnota v USD | Kód HS | Kat. CET | Sazba CET | 2008–2012 | Použité clo v roce 2013 | Průměrný dovoz 2004–2006 | 0101 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0101 90 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0102 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0102 90 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 10 | D | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 91 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0103 92 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0104 10 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0104 20 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 11 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 12 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 19 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 94 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0105 99 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 11 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 12 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 19 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 20 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 31 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 32 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 39 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0106 90 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0201 10 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0201 20 | A | 0 % | | 0 % | 0,00 | 0201 30 | A | 0 % | | 0 % | 11273,33 | 0202 10 |