Úřední věstník L 378 , 30/12/1978 S. 0002 - 0029

Finské zvláštní vydání: Kapitola 4 Svazek 1 S. 0032

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 4 Svazek 1 S. 0032

Řecké zvláštní vydání: Kapitola 04 Svazek 1 S. 0122

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 04 Svazek 1 S. 0074

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 04 Svazek 1 S. 0074



Úmluva o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku SMLUVNÍ STRANY, všímajíce si, že pobřežní státy severozápadního Atlantiku rozšířily v souladu s relevantními zásadami mezinárodního práva svou soudní pravomoc nad biologickými zdroji ve svých přilehlých vodách až po hranici dvou set námořních mil od základních čar, od nichž se vyměřuje plocha teritoriálního moře, a uplatňují v těchto oblastech svrchovaná práva za účelem průzkumu a využívání, ochrany a správy těchto zdrojů; berouce v úvahu práci třetí konference Spojených národů o mořském právu v oblasti rybolovu; přejíce si podpořit ochranu a optimální využívání rybolovných zdrojů v oblasti severozápadního Atlantiku v rámci přiměřeném režimu rozšířené soudní pravomoci pobřežního státu nad rybolovem, a tedy podpořit mezinárodní spolupráci a konzultace ohledně těchto zdrojů, SE DOHODLY TAKTO: Článek I 1. Oblast, které se tato úmluva týká, dále jen "oblast úmluvy", tvoří vody severozápadního Atlantského oceánu, které leží severně od 35o00′ severní šířky a na západ od čáry táhnoucí se severně od 35o00′ severní šířky a 42o00′ západní délky až po 59o00′ severní šířky, dále západně až po 44o00′ západní délky, severně až ke břehům Grónska, a vody zátoky Svatého Vavřince, Davisova průlivu a Baffinova moře jižně od 78o10′ severní šířky. 2. Oblast nazývaná dále jen "regulovaná oblast" označuje část oblasti úmluvy, která se rozkládá za oblastmi, ve kterých pobřežní státy vykonávají soudní pravomoci. 3. Pro účely této úmluvy se "pobřežním státem" rozumí smluvní strana, která bude vykonávat soudní pravomoci nad rybolovem provozovaným ve vodách oblasti úmluvy. 4. Tato úmluva se vztahuje na všechny rybolovné zdroje oblasti úmluvy, s těmito výjimkami: losos, tuňák, merlin, zásoby kytovců spravované Mezinárodní velrybářskou komisí nebo její nástupnickou organizací a přisedlé druhy kontinentálního šelfu, tj. organismy, které v období lovu buď nehybně spočívají na mořském dně či pod mořským dnem, nebo nejsou schopny pohybu bez trvalého fyzického kontaktu s mořským dnem nebo jeho podložím. 5. Žádné ustanovení této úmluvy nelze považovat za ustanovení dotýkající se stanovisek nebo nároků jakékoli ze smluvních stran, pokud jde o vnitrozemské vody, výsostné vody nebo omezení nebo rozsah soudní pravomoci nad oblastmi rybolovu nebo tato stanoviska či nároky oslabující; nebo za dotýkající se názorů nebo stanovisek jakékoli ze smluvních stran, pokud jde o mořské právo, nebo tyto názory nebo stanoviska oslabující. Článek II 1. Smluvní strany souhlasí s ustavením a udržováním mezinárodní organizace, která je pověřena přispívat konzultacemi a spoluprací k optimálnímu využívání, účelnému řízení a zachování rybolovných zdrojů oblasti úmluvy. Tato organizace se nazývá Organizace rybolovu v severozápadním Atlantiku, dále jen "organizace", a plní funkce uvedené v této úmluvě. 2. Organizace se skládá z: a) generální rady; b) vědecké rady; c) Komise pro rybolov a d) sekretariátu. 3. Organizace má právní subjektivitu a ve vztazích k ostatním mezinárodním organizacím a na územích smluvních stran má způsobilost k právním úkonům, která je nezbytná k výkonu jejích funkcí a k dosažení jejich cílů. Imunita a výsady, kterých organizace a její představitelé požívají na území smluvní strany, jsou určeny dohodou mezi organizací a uvedenou smluvní stranou. 4. Organizace má sídlo v Dartmouth v Novém Skotsku v Kanadě nebo v jiném místě, o kterém může rozhodnout generální rada. Článek III Generální rada má tyto funkce: a) kontrolovat a koordinovat organizační, správní, finanční a ostatní vnitřní záležitosti organizace, včetně vztahů mezi zakládajícími orgány; b) koordinovat vnější vztahy organizace; c) přezkoumat a rozhodnout o složení Komise pro rybolov v souladu s článkem XIII a d) vykonávat ostatní pravomoci, které jí jsou svěřeny touto úmluvou. Článek IV 1. Každá smluvní strana je členem generální rady a jmenuje do rady nejvýše tři představitele, které mohou na kterékoli zasedání doprovázet zástupci, znalci a poradci. 2. Generální rada volí předsedu a místopředsedu, kteří mají mandát na dva roky a mohou být zvoleni znovu, avšak mohou zastávat pozici pouze čtyři roky po sobě. Předseda je představitelem jedné ze smluvních stran, které jsou členy Komise pro rybolov. Předseda a místopředseda jsou představiteli různých smluvních stran. 3. Předseda generální rady je předsedou a hlavním představitelem organizace. 4. Předseda generální rady svolává každý rok pravidelnou výroční schůzi organizace na místě vybraném generální radou, které se normálně nachází v Severní Americe. 5. Předseda může svolat jinou schůzi generální rady, než je schůze výroční, v jím vybrané době a místě, na žádost jedné smluvní strany s podporou jiné smluvní strany. 6. Generální rada může zřídit takové výbory a podvýbory, které považuje za žádoucí pro výkon svých povinností a funkcí. Článek V 1. Každá smluvní strana má při jednání generální rady jeden hlas. 2. S výhradou opačných ustanovení jsou rozhodnutí generální rady přijímána většinou hlasů všech přítomných smluvních stran a hlasováním o souhlasu nebo nesouhlasu, za předpokladu, že k hlasování nedojde tehdy, pokud se nesejde kvórum dvou třetin smluvních stran. 3. Generální rada přijímá a podle potřeby mění jednací řád pro vedení schůzí a výkon svých funkcí. 4. Generální rada předkládá smluvním stranám výroční zprávu o činnosti organizace. Článek VI 1. Vědecká rada má tyto funkce: a) slouží jako fórum pro konzultace a spolupráci smluvních stran, pokud jde o studium, posouzení a výměnu informací a vědeckých stanovisek vztahujících se k rybolovu v oblasti úmluvy, včetně ekologických faktorů a faktorů životního prostředí ovlivňujících rybolov, a podporuje spolupráci smluvních stran při vědeckém výzkumu určeném k zaplnění mezer ve znalostech v této oblasti; b) sestavuje a uchovává statistiky a doklady, zveřejňuje a rozesílá zprávy, informace a dokumentaci vztahující se k rybolovu v oblasti úmluvy, včetně ekologických faktorů a faktorů životního prostředí ovlivňujících rybolov; c) dodává vědecká doporučení pobřežním státům, pokud o ně požádají v souladu s článkem VII; d) dodává vědecká doporučení Komisi pro rybolov v souladu s článkem VIII nebo z vlastní iniciativy podle potřeb komise. 2. Vědecká rada může případně vykonávat své funkce ve spolupráci s jinou veřejnou nebo soukromou organizací s podobnými cíli. 3. Smluvní strany dodají vědecké radě všechny statistické a vědecké údaje požadované radou pro účely tohoto článku. Článek VII 1. Vědecká rada se na žádost pobřežního státu zabývá každou otázkou vztahující se k vědeckým základům řízení a péče o zachování rybolovných zdrojů ve vodách oblasti úmluvy spadajících do soudní pravomoci tohoto pobřežního státu nad rybolovem a sestavuje o této otázce zprávu. 2. Pobřežní stát stanoví po konzultacích s vědeckou radou soupis podkladů pro posouzení každé otázky předložené radě podle odstavce 1. Soupis podkladů obsahuje, kromě ostatních záležitostí považovaných za užitečné, tyto položky, které se použijí či nepoužijí: a) formulace předložené otázky, včetně popisu rybolovů a oblasti, která má být přezkoumána; b) pokud jsou požadována vědecká posouzení a předpovědi, popis všech faktorů a prognóz připadajících v úvahu a c) v případě potřeby popis všech cílů sledovaných pobřežním státem a uvedení toho, jaký druh stanovisek je požadován – zda konkrétní doporučení, anebo uvedení škály možností. Článek VIII Vědecká rada posoudí a informuje o každé otázce, kterou jí předloží Komise pro rybolov vztahující se k vědeckým základům řízení a péče o zachování rybolovných zdrojů ve vodách regulované oblasti, a zohlední soupis podkladů určený komisí pro rybolov u této otázky. Článek IX 1. Každá smluvní strana je členem vědecké rady a jmenuje své zástupce, které mohou na kterékoli zasedání doprovázet zástupci, znalci a poradci. 2. Vědecká rada volí předsedu a jednoho místopředsedu, kteří mají mandát na dva roky a mohou být zvoleni znovu, avšak mohou zastávat pozici pouze čtyři roky po sobě. Předseda a místopředseda jsou představiteli různých smluvních stran. 3. Předseda může svolat jinou schůzi vědecké rady než je výroční schůze uvedená v článku IV, v jím vybrané době a místě, na žádost pobřežního státu nebo jedné smluvní strany s podporou jiné smluvní strany. 4. Vědecká rada může zřídit takové výbory a podvýbory, které považuje za žádoucí pro výkon svých povinností a funkcí. Článek X 1. Vědecká stanoviska předkládaná vědeckou radou v souladu s úmluvou jsou sestavena po vzájemné dohodě. Pokud nebylo dosaženo vzájemné dohody, uvádí rada ve zprávě všechny názory ke studované otázce. 2. Rozhodnutí vědecké rady týkající se volby úředníků, přijetí a změny pravidel a dalších otázek organizace práce jsou přijímána většinou hlasů všech přítomných smluvních stran a hlasováním o souhlasu nebo nesouhlasu, přičemž každá smluvní strana má jeden hlas. K hlasování nedojde tehdy, pokud se nesejde kvórum dvou třetin smluvních stran. 3. Vědecká rada přijímá a podle potřeby mění jednací řád pro vedení schůzí a výkon svých funkcí. Článek XI 1. Komise pro rybolov, dále jen "komise", je pověřena správou rybolovných zdrojů v regulované oblasti a péčí o jejich zachování v souladu s ustanoveními tohoto článku. 2. Komise může dávat návrhy na společné akce smluvních stran za účelem optimálního využití rybolovných zdrojů regulované oblasti. Komise posuzuje tyto návrhy s ohledem na relevantní informace nebo stanoviska dodaná vědeckou radou. 3. Komise při výkonu svých funkcí podle odstavce 2 usiluje o zajištění souladu mezi: a) každým jednotlivým návrhem, který se vztahuje na ryby nebo skupiny ryb, které se vyskytují jak v regulované oblasti, tak v oblasti spadající do soudní pravomoci pobřežního státu nad rybolovem, nebo každým jednotlivým návrhem, který by měl z důvodu vzájemné závislosti druhů dopad na ryby nebo skupiny ryb, jež se celkově nebo částečně vyskytují v oblasti spadající pod soudní pravomoc některého pobřežního státu nad rybolovem, a b) všemi opatřeními a rozhodnutími, která tento pobřežní stát učiní ohledně správy a ochrany daných ryb nebo skupiny ryb s ohledem na rybolov prováděný v oblasti, která spadá do jeho soudní pravomoci nad rybolovem. Dotyčný pobřežní stát a komise odpovídajícím způsobem podporují koordinaci takových návrhů, opatření a rozhodnutí. Každý pobřežní stát informuje komisi o svých opatřeních a rozhodnutích pro účely tohoto článku. 4. Návrhy přijaté komisí ohledně rozdělení úlovků v regulované oblasti musí zohledňovat zájmy členů komise, jejichž plavidla tradičně loví v této oblasti a při rozdělení úlovků z Grand Banks a Flemish Cap musí členové komise věnovat zvláštní pozornost smluvní straně, jejíž pobřežní společnosti jsou závislé hlavně na lovu z těchto lovišť a která vynaložila značné úsilí na zajištění péče o zachování rybolovných zdrojů pomocí mezinárodních opatření, zejména organizováním dozoru a inspekce mezinárodního rybolovu v těchto lovištích v rámci mezinárodního programu vzájemné kontroly. 5. Komise může také dávat návrhy týkající se mezinárodních kontrolních opatření v regulované oblasti z důvodů zajištění plnění úmluvy a opatření, která vstoupila v platnost díky úmluvě. 6. Výkonný tajemník předá každý návrh komise všem smluvním stranám a upřesní datum předání za účelem čl. XII odst. 1. 7. S výhradou ustanovení článku XII se každý návrh přijatý podle tohoto článku stává opatřením závazným pro smluvní strany a vstupuje v platnost dnem určeným komisí. 8. Komise může předložit vědecké radě každou otázku vztahující se k vědeckým základům správy rybolovných zdrojů v regulované oblasti a jejich zachování a zohlednit soupis podkladů pro posouzení této otázky. 9. Komise může upozornit některé nebo všechny členy komise na kteroukoli otázku týkající se cílů a účelu úmluvy v regulované oblasti. Článek XII 1. Pokud některý člen komise vznese u výkonného tajemníka námitku proti návrhu do 60 dnů od data předání uvedeného v oznámení návrhu výkonným tajemníkem, návrh se stává závazným opatřením až po uplynutí 40 dní po datu předání uvedeném v oznámení této námitky smluvním stranám. Od tohoto okamžiku může kterýkoli člen komise vznést stejným způsobem námitku před uplynutím doplňkové čtyřicetidenní lhůty nebo do 30 dnů od data předání uvedeného v oznámení této námitky smluvním stranám předložené během doplňkové čtyřicetidenní lhůty, podle nejpozdějšího vypršení lhůty. Návrh se stává opatřením závazným pro všechny smluvní strany kromě těch, které vůči němu vznesly námitku před koncem doplňkové lhůty nebo lhůt pro vznesení námitek. Avšak pokud před koncem doplňkové lhůty nebo lhůt byly vzneseny námitky a většina členů komise na nich trvala, nestává se návrh závazným opatřením, ledaže by se někteří nebo všichni členové komise mezi sebou dohodli, že jím jsou vázáni k určitému datu. 2. Člen komise, který vznesl námitku proti návrhu, může tuto námitku kdykoli vzít zpět a návrh pro něj okamžitě stává závazným opatřením s výhradou použití postupu pro vznesení námitek podle tohoto článku. 3. Po vypršení jednoho roku ode dne, kdy vstoupilo opatření v platnost, může kterýkoli člen komise oznámit výkonnému tajemníkovi, že opatřením nehodlá být vázán, a, není-li toto oznámení vzato zpět, opatření přestane být závazným pro uvedeného člena po uplynutí jednoho roku ode dne oznámení výkonnému tajemníkovi. Opatření, které pozbývá závaznosti pro jednoho člena komise podle tohoto odstavce, pozbývá závaznosti pro kteréhokoli jiného člena komise ode dne, kdy zmíněný člen oznámí výkonnému tajemníkovi, že opatřením nehodlá být vázán. 4. Výkonný tajemník oznámí okamžitě všem smluvním stranám: a) přijetí kterékoli námitky a zpětvzetí námitky podle odstavců 1 a 2; b) datum, kdy se návrh stává závazným opatřením podle ustanovení odstavce 1; a c) přijetí každého oznámení podle odstavce 3. Článek XIII 1. Členská základna komise se přezkoumává a stanoví generální radou při výročním zasedání a skládá se z: a) všech smluvních stran, které se účastní rybolovu v regulované oblasti, a b) všech smluvních stran, které generální radě dostatečně prokázaly, že se hodlají účastnit rybolovu v regulované oblasti v průběhu roku tohoto výročního zasedání nebo během následujícího kalendářního roku. 2. Každý člen komise jmenuje do komise maximálně tři zástupce, které mohou na kterékoli zasedání doprovázet zástupci, znalci a poradci. 3. Každá smluvní strana, která není členem komise, se může účastnit zasedání ve funkci pozorovatele. 4. Komise volí předsedu a jednoho místopředsedu, kteří mají mandát na dva roky a mohou být zvoleni znovu, avšak mohou zastávat pozici pouze čtyři roky po sobě. Předseda a místopředseda jsou představiteli různých členů komise. 5. Předseda může svolat jinou schůzi komise, než je výroční schůze uvedená v článku IV, v jím vybrané době a místě, na žádost člena komise. 6. Komise může zřídit takové výbory a podvýbory, které považuje za žádoucí pro výkon svých povinností a funkcí. Článek XIV 1. Každý člen komise má při jednání v komisi jeden hlas. 2. Rozhodnutí komise jsou přijímána většinou hlasů všech přítomných členů komise a hlasováním o souhlasu nebo nesouhlasu, přičemž k hlasování nedojde tehdy, pokud se nesejde kvórum dvou třetin členů komise. 3. Komise přijímá a podle potřeby mění jednací řád pro vedení schůzí a výkon svých funkcí. Článek XV 1. Sekretariát poskytuje organizaci služby při výkonu jejích funkcí a povinností. 2. Vedoucím správním úředníkem sekretariátu je výkonný tajemník jmenovaný generální radou za postupů a podmínek, které tato rada stanovila. 3. Zaměstnanci sekretariátu jsou jmenováni výkonným tajemníkem podle pravidel a postupů stanovených generální radou. 4. Výkonný tajemník má za dozoru generální rady plnou pravomoc a zmocnění ohledně zaměstnanců sekretariátu a plní další funkce, které mu generální rada stanoví. Článek XVI 1. Každá smluvní strana hradí výdaje své vlastní delegace na všech zasedáních konaných na základě této úmluvy. 2. Generální rada schvaluje roční rozpočet organizace. 3. Generální rada určuje příspěvky každé smluvní strany na základě ročních rozpočtů podle následujícího vzorce: a) 10 % rozpočtu se rozděluje mezi pobřežní státy v poměru k jejich nominálním úlovkům v oblasti úmluvy v průběhu roku, který končí dva roky před začátkem rozpočtového roku; b) 30 % rozpočtu se rozděluje stejným dílem mezi smluvní strany a c) 60 % rozpočtu se rozděluje mezi smluvní strany v poměru k jejich nominálním úlovkům v oblasti úmluvy v průběhu roku, který končí dva roky před začátkem rozpočtového roku. Výše uvedené nominální úlovky jsou úlovky druhů vyjmenovaných v příloze I, která je nedílnou součástí této úmluvy. 4. Výkonný tajemník oznamuje každé smluvní straně příspěvek, který je pro tuto stranu splatný podle odstavce 3 tohoto článku, a smluvní strana platí organizaci tento příspěvek co nejdříve po oznámení. 5. Příspěvky jsou splatné v měně té země, ve které se nachází sídlo organizace, pokud generální rada nepovolí jinak. 6. S výhradou použití odstavce 11 tohoto článku schvaluje generální rada na svém prvním zasedání rozpočet na první finanční rok, v jehož průběhu organizace působí, a výkonný tajemník předává smluvním stranám kopie tohoto rozpočtu s oznámením výše jejich příspěvků. 7. Pro následující finanční roky předkládá výkonný tajemník každé smluvní straně návrh ročního rozpočtu s tabulkou příspěvků nejpozději 60 dnů před výročním zasedáním organizace, na němž má být návrh projednáván. 8. Příspěvek smluvní strany, která přistoupila k této úmluvě v průběhu finančního roku, činí, pokud jde o tento rok, část ročního příspěvku vypočítanou v souladu s ustanoveními tohoto článku, úměrnou počtu celých měsíců, které zbývají do konce tohoto roku. 9. Smluvní strana, která nezaplatila své příspěvky za dva po sobě následující roky, nesmí použít práva hlasovat a vznášet námitky podle této úmluvy, dokud nesplní své závazky, ledaže generální rada rozhodne jinak. 10. Finanční záležitosti organizace jsou každoročně kontrolovány externími auditory vybranými generální radou. 11. Pokud vstoupí úmluva v platnost 1. ledna 1979, použijí se namísto ustanovení odstavce 6 ustanovení přílohy II, která je nedílnou součástí úmluvy. Článek XVII Smluvní strany podniknou takové kroky včetně uvalení přiměřených sankcí za porušení, které jsou nezbytné k tomu, aby ustanovení této úmluvy byla účinná a aby bylo prováděno každé opatření, které se stane závazným podle čl. XI odst. 7 nebo které platí podle článku XXIII. Každá smluvní strana předává komisi výroční zprávu o opatřeních, které učinila za tímto účelem. Článek XVIII Smluvní strany se dohodly, že v regulované oblasti budou udržovat v platnosti a realizovat program vzájemné mezinárodní kontroly podle článku XXIII nebo pozměněný opatřeními podle čl. XI odst. 5. Program obsahuje ustanovení o vzájemných právech týkajících se vstupu na palubu a kontroly plavidel pro smluvní strany, postihu státu, pod jehož vlajkou plují, a použití sankcí proti němu na základě důkazu vyplývajícího z tohoto vstupu na palubu a kontroly. Zpráva o postihu a uložených sankcích se zařazuje do výroční zprávy uvedené v článku XVII. Článek XIX Smluvní strany se dohodly, že budou upozorňovat každý stát, který není smluvní stranou úmluvy, na každou záležitost týkající se rybolovu v regulované oblasti provozovaném státními příslušníky nebo plavidly tohoto státu, která by mohla nepříznivě ovlivnit dosažení cílů úmluvy. Smluvní strany se dále dohodly, že budou podle potřeby konzultovat kroky podniknuté k nápravě těchto nepříznivých vlivů. Článek XX 1. Oblast úmluvy je rozdělena na vědecké a statistické podoblasti, regiony a podregiony, jejichž hranice jsou uvedeny v příloze III této úmluvy. 2. Na žádost vědecké rady může generální rada hlasováním dvoutřetinové většiny všech smluvních stran, pokud to považuje za nutné z vědeckých nebo statistických důvodů, změnit hranice vědeckých a statistických podoblastí, regionů a podregionů uvedených v příloze III této úmluvy, za předpokladu, že toto rozhodnutí získá kladný hlas každého pobřežního státu vykonávajícího soudní pravomoc nad rybolovem v libovolné části dotčené oblasti. 3. Na žádost Komise pro rybolov a po konzultaci s vědeckou radou může generální rada hlasováním dvoutřetinové většiny všech smluvních stran, pokud to považuje za nutné ze správních důvodů, rozdělit regulovanou oblast na příslušné regulované regiony a podregiony. Ty mohou být následně změněny stejným postupem. Hranice těchto regionů a podregionů musí být uvedeny v příloze III. 4. Příloha III této úmluvy v současném znění nebo čas od času pozměněná podle tohoto článku je nedílnou součástí úmluvy. Článek XXI 1. Každá smluvní strana může navrhovat změny této úmluvy. Generální rada je prostuduje a projedná na výročním nebo mimořádném zasedání. Jakákoli takto navržená změna se zasílá tajemníkovi nejpozději 90 dní před zasedáním, na kterém smluvní strana navrhuje její projednání. Tajemník návrh neprodleně předá smluvním stranám. 2. Navrhované změny úmluvy přijímá generální rada tříčtvrtinovou většinou všech smluvních stran. Znění jakékoli navrhované a takto přijaté změny je předáno depozitáři, který ji neprodleně předá smluvním stranám. 3. Změna nabývá pro smluvní strany účinku 120 dní po dni, kdy depozitář oznámí obdržení písemného oznámení o schválení změny třemi čtvrtinami všech smluvních stran, pokud kterákoli jiná smluvní strana neoznámí depozitáři do 90 dnů ode dne, kdy depozitář oznámil takové obdržení, že vznáší proti změně námitku, v kterémžto případě změna nenabývá účinku pro žádnou ze smluvních stran. Smluvní strana, která vznesla proti změně námitku, může námitku kdykoli vzít zpět. Jestliže jsou vzaty zpět všechny námitky proti změně, změna pro smluvní strany nabývá účinku 120 dnů po dni, kdy depozitář oznámí, že obdržel poslední zpětvzetí. 4. Strana, která se stane smluvní stranou úmluvy poté, co byla přijata změna v souladu s odstavcem 2, se považuje za stranu, která uvedenou změnu schválila. 5. Depozitář smluvním stranám neprodleně oznámí, že obdržel oznámení o schválení změn, že obdržel oznámení o námitce nebo zpětvzetí námitky, a o tom, že změny nabyly účinku. Článek XXII 1. Tato úmluva je otevřena k podpisu v Ottawě do dne 31. prosince 1978 stranám zastoupeným na diplomatické konferenci o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku pořádané v Ottawě ode dne 11. října do 21. října 1977. Poté bude úmluva otevřena k přistoupení. 2. Tato úmluva má být ratifikována, přijata, nebo schválena signatáři a ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny budou uloženy u kanadské vlády, na kterou se v této úmluvě odkazuje jako na "depozitáře". 3. Tato úmluva vstupuje v platnost první den v lednu poté, co nejméně šest signatářů uloží ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny za předpokladu, že mezi nimi bude nejméně jeden signatář, který má soudní pravomoc nad rybolovem v oblasti úmluvy. 4. Jakákoli strana, která nepodepsala úmluvu, k ní může přistoupit, oznámí-li to písemně depozitáři. Žádosti o přistoupení obdržené depozitářem před vstupem úmluvy v platnost nabývají účinku dnem vstupu v platnost této úmluvy. Žádosti o přistoupení obdržené depozitářem po vstupu úmluvy v platnost nabývají účinku dnem jejich obdržení depozitářem. 5. Depozitář informuje všechny signatáře a všechny přistupující strany o všech ukládaných ratifikačních, přijímacích listinách a obdržených listinách o přistoupení. 6. Depozitář svolává první zasedání organizace do šesti měsíců po vstupu této úmluvy v platnost a sděluje každé smluvní straně prozatímní program jednání nejpozději měsíc před zasedáním. Článek XXIII V okamžiku vstupu této úmluvy v platnost se každý návrh, který byl předán nebo nabyl účinku podle článku VIII Mezinárodní úmluvy z roku 1949 o rybolovu v severozápadním Atlantiku (úmluva ICNAF), stává s výhradou ustanovení úmluvy ICNAF závazným pro každou smluvní stranu vzhledem k regulované oblasti buď okamžitě, pokud návrh již nabyl účinku podle úmluvy ICNAF, nebo v okamžiku, kdy nabude účinku podle uvedené úmluvy. S výhradou použití čl. XII odst. 3 je každé takovéto opatření závazným pro každou smluvní stranu až do uplynutí jeho doby platnosti nebo jeho nahrazení jiným opatřením závazným podle článku XI této úmluvy, přičemž nahrazení může nabýt účinku až po roce platnosti této úmluvy. Článek XXIV 1. Každá smluvní strana může vypovědět úmluvu ke dni 31. prosince kteréhokoli roku prostřednictvím písemného oznámení do 30. června stejného roku adresovaného depozitáři, který zasílá kopie oznámení ostatním smluvním stranám. 2. Nato může každá jiná smluvní strana vypovědět úmluvu k tomu samému 31. prosinci prostřednictvím písemného oznámení adresovaného depozitáři do jednoho měsíce od obdržení kopie oznámení o vypovězení podle odstavce 1 tohoto článku. Článek XXV 1. Originál úmluvy se ukládá u kanadské vlády, která předá ověřené kopie všem signatářům a všem přistupujícím stranám. 2. Depozitář zaregistruje úmluvu u sekretariátu Spojených národů. Na důkaz čehož podepsali níže podepsaní, řádně k tomu zmocnění, zástupci tuto úmluvu. V Ottawě, dne 24. října 1978, v jediném prvopisu, jehož znění v jazyce anglickém a francouzském mají stejnou platnost. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ÚMLUVY Seznam druhů, pro které jsou stanoveny nominální úlovky sloužící k výpočtům ročního rozpočtu podle článku XVI Treska obecná … | Gadus morrhua | Treska jednoskvrnitá … | Melanogrammus aeglefinus | Okouník mořský … | Sebastes marinus | Štikozubec americký … | Merluccius bilinearis | Mníkovec červenavý … | Urophycis chuss | Treska … | Pollachius virens | Platýs drsný … | Hippoglossoides platessoides | Platýs šedohnědý … | Glyptocephalus cynoglossus | Platýs bradavičnatý … | Limanda ferruginea | Platýs černý … | Reinhardtius hippoglossoides | Grenadier severský … | Macrourus rupestris | Sleď obecný … | Clupea harengus | Makrela obecná … | Scomber scombrus | Pestroun zářivý … | Peprilus triacanthus | Sleď obecný … | Alosa pseudoharengus | Stříbrnice zlatá … | Argentina silus | Huňáček severní … | Mallotus villosus | Oliheň Pealeova … | Loligo pealei | Oliheň … | Illex illecebrosus | Krevety … | Pandalus sp. | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II ÚMLUVY Přechodná finanční ustanovení 1. Smluvní strana, která je současně během celého roku 1979 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy o rybolovu v severozápadním Atlantiku, neplatí tento rok organizaci žádné příspěvky. Ostatní smluvní strany, které předložily své ratifikační, přijímací nebo schvalovací listiny nebo přistoupily k úmluvě do 31. prosince 1979, platí částku uvedenou v přiloženém dodatku. Příspěvky smluvních stran, které nejsou uvedeny v dodatku, stanoví generální rada. 2. Smluvní strany platí příspěvky podle odstavce 1 co možná nejdříve po 1. lednu 1979 nebo po jejich přistoupení k úmluvě, přičemž se použije pozdější z obou dat. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III ÚMLUVY Vědecké a statistické podoblasti, regiony a podregiony Vědecké a statistické podoblasti, regiony a podregiony uvedené v článku XX úmluvy jsou tyto: 1. a) Podoblast 0 – část oblasti úmluvy rozkládající se na sever od rovnoběžky 61°00′ severní šířky; na východě je ohraničena čárou táhnoucí se severně od bodu na 61°00′ severní šířky a 59°00′ západní délky až k rovnoběžce 69°00′ severní šířky, odtud směrem na severozápad po loxodromě až k bodu na 75°00′ severní šířky a 73°30′ západní délky a odtud na sever až k rovnoběžce 78°10′ severní šířky; a na západě je ohraničena čárou začínající na 61°00′ severní šířky a 65°00′ západní délky a táhnoucí se směrem severozápadním po loxodromě až k pobřeží Baffinova ostrova v East Bluff (61°55′ severní šířky a 66°20′ západní délky) a odtud směrem na sever podél pobřeží Baffinova ostrova, ostrova Bylot, ostrova Devon a ostrova Ellesmere a podél osmdesátého poledníku západní délky do vod mezi těmito ostrovy až k rovnoběžce 78°10′ severní šířky. 1. b) Podoblast 0 se skládá ze dvou regionů: region 0A – část podoblasti táhnoucí se na sever od rovnoběžky 66°15′ severní šířky; region 0B – část podoblasti táhnoucí se na jih od rovnoběžky 65°15′ severní šířky. 2. a) Podoblast 1 – část oblasti úmluvy rozkládající se na východ od podoblasti 0 na sever a východ od loxodromy dosahující bodu 61°00′ severní šířky a 59°00′ západní délky až k bodu na 52°15′severní šířky a 42°00′ západní délky. 2. b) Podoblast 1 se skládá ze šesti regionů: region 1A – část podoblasti táhnoucí se na sever od rovnoběžky 68°50′ severní šířky (Christianshaab); region 1B – část podoblasti rozkládající se mezi rovnoběžkou 66°15′ severní šířky (5 námořních mil severně od Umanarsugssuak) a rovnoběžkou 68°50′ severní šířky (Christianshaab); region 1C – část podoblasti rozkládající se mezi rovnoběžkou 64°15′ severní šířky (4 námořní míle severně od Godthaab) a rovnoběžkou 66°15′ severní šířky (5 námořních mil severně od Umanarsugssuak); region 1D – část podoblasti rozkládající se mezi rovnoběžkou 62°30′ severní šířky (ledovec Frederikshaab) a rovnoběžkou 64°15′ severní šířky (4 námořní míle severně od Godthaab); region 1E – část podoblasti rozkládající se mezi rovnoběžkou 60°45′ severní šířky (mys Desolation) a rovnoběžkou 62°30′ severní šířky (ledovec Frederikshaab); region 1F – část podoblasti rozkládající se na jih od rovnoběžky 60°45′ severní šířky (mys Desolation). 3. a) Podoblast 2 – část oblasti úmluvy rozkládající se na východ od poledníku 64°30′západní délky v oblasti Hudsonova průlivu, na jih od podoblasti 0, na jih a na západ od podoblasti 1 a na sever od rovnoběžky 52°15′severní šířky. 3. b) Podoblast 2 se skládá ze tří regionů: region 2G – část podoblasti táhnoucí se na sever od rovnoběžky 57°40′ severní šířky (mys Mugford); region 2H – část podoblasti rozkládající se mezi rovnoběžkou 55°20′ severní šířky (Hopedale) a rovnoběžkou 57°40′ severní šířky (mys Mugford); region 2J – část podoblasti táhnoucí se na jih od rovnoběžky 55°20′ severní šířky (Hopedale). 4. a) Podoblast 3 – Část oblasti úmluvy rozkládající se na jih od rovnoběžky 52°15′severní šířky; a na východ od čáry táhnoucí se přesně na sever od mysu Bauld na severním pobřeží Newfoundland po 52°15′severní šířky; na sever od rovnoběžky 39°00′ severní šířky; a na východ a sever od loxodromy začínající na 39°00′ severní šířky a 50°00′ západní délky, táhnoucí se severozápadním směrem a překračující bod na 43°30′ severní šířky a 55°00′ západní délky směrem k bodu na 47°50′ severní šířky a 60°00′ západní délky až přetne přímku spojující mys Ray na pobřeží Newfoundland se Severním mysem na ostrově Cape Breton; odtud severovýchodním směrem po uvedené přímce až k mysu Ray. 4. b) Podoblast 3 se skládá ze šesti regionů: region 3K – část podoblasti táhnoucí se na sever od rovnoběžky 49°15′ severní šířky (mys Freels, Newfoundland); region 3L – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Newfoundlandu od mysu Freels po mys St Mary a čárou vedenou takto: začíná na mysu Freels a táhne se přesně na východ až k poledníku 46°30′ západní délky, odtud přesně na jih až k rovnoběžce 46°00′ severní šířky, odtud přesně na západ až k poledníku 54°30′ západní délky a odtud po loxodromě až k mysu St Mary, Newfoundland; region 3M – část podoblasti táhnoucí se na jih od rovnoběžky 49°15′ severní šířky a na východ od poledníku 46°30′ západní délky; region 3N – část podoblasti táhnoucí se na jih od rovnoběžky 46°00′ severní šířky a mezi poledníky 46°30′ a 51°00′ západní délky; region 3O – část podoblasti táhnoucí se na jih od rovnoběžky 46°00′ severní šířky a mezi poledníky 51°00′ a 54°30′ západní délky; region 3P – část podoblasti táhnoucí se na jih od pobřeží Newfoundlandu a na západ od přímky vedené od mysu St Mary, Newfoundland k bodu na 46°00′ severní šířky a 54°30′ západní délky a odtud přesně na jih až k hranici podoblasti; region 3P se dělí na dva podregiony: 3Pn – severozápadní podregion – část regionu 3P táhnoucí se na severozápad od přímky vedené od ostrova Burgeo, Newfoudland, přibližně jihozápadně až k bodu na 46°50′ severní šířky a 58°50′ západní délky; 3Ps – jihovýchodní podregion – část regionu 3P ležící jihovýchodně od přímky uvedené v podregionu 3Pn. 5. a) Podoblast 4 – část oblasti úmluvy rozkládající se na sever od rovnoběžky 39°00′ severní šířky, na západ od podoblasti 3 a na východ od přímky vedené takto: začíná na konci mezinárodní hranice mezi USA a Kanadou v kanálu Grand Maman v bodě na 44°46′ 35,346′′ severní šířky a 66°54′11,253′′ západní délky, odtud vede přesně na jih až k rovnoběžce 43°50′ severní šířky; odtud přesně na západ až k poledníku 67°40′ západní délky; odtud přesně na jih až k rovnoběžce 42°20′ severní šířky; odtud přesně na východ až k bodu na 66°00′ západní délky; odtud po loxodromě na jihovýchod až k bodu na 42°00′ severní šířky a 65°40′ západní délky; odtud přesně na jich až k rovnoběžce 39°00′ severní šířky. 5. b) Podoblast 4 se skládá ze šesti regionů: region 4R – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Newfoundlandu od mysu Bauld po mys Ray a čárou vedenou takto: začíná na mysu Bauld a vede přesně na sever až k rovnoběžce 52°15′ severní šířky, odtud přesně na západ až k pobřeží Labradoru, odtud podél pobřeží Labradoru až na konec hranice mezi Labradorem a Quebecem, dotud po loxodromě na jihozápad až k bodu na 49°25′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud přesně na jih až k bodu na 47°50′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud po loxodromě na jihovýchod až k bodu, kde hranice podoblasti 3 kříží přímku spojující Severní mys, Nové Skotsko s mysem Ray, Newfoundland, odtud až k mysu Ray, Newfoundland; region 4S – část podoblasti rozkládající se mezi jižním pobřežím provincie Quebec od konce hranice mezi Labradorem a Quebecem až k Pointe-des-Monts a čárou vedenou takto: začíná na Pointe-des-Monts a vede přesně na východ až k bodu na 49°25′ severní šířky a 64°40′ západní délky, odtud po loxodromě na východojihovýchod až k bodu na 47°50′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud přesně na sever až k bodu na 49°25′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud po loxodromě na severovýchod až na konec hranice mezi Labradorem a Quebecem; region 4T – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Nového Skotska, New Brunswick, a Quebecu od Severního mysu až po Pointe-des-Monts a čárou vedenou takto: začíná na Pointe-des-Monts a vede přesně na východ až k bodu na 49°25′ severní šířky a 64°40′ západní délky, odtud po loxodromě na jihovýchod až k bodu na 47°50′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud po loxodromě na jih až k Severnímu mysu, Nové Skotsko. region 4V – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Nového Skotska mezi Severním mysem a Fourchu a čárou vedenou takto: začíná na Fourchu a vede po loxodromě na východ až k bodu na 45°40′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud přesně na jih podél poledníku 60°00′ západní délky až k rovnoběžce 44°10′ severní šířky, odtud přesně na východ až k poledníku 59°00′ západní délky, odtud přesně na jih až k rovnoběžce 39°00′ severní šířky, odtud přesně na východ až k bodu, kde hranice mezi podoblastmi 3 a 4 přetíná rovnoběžku 39°00′ severní šířky, odtud podél hranice mezi podoblastmi 3 a 4 a čáru, která ji prodlužuje severozápadně až k bodu na 47°50′ severní šířky a 60°00′ západní délky, a odtud po loxodromě na jih až k Severnímu mysu, Nové Skotsko; region 4V se dělí na dva podregiony: 4Vn – severní podregion – část regionu 4V táhnoucí se na sever od rovnoběžky 45°40′ severní šířky; 4Vs – jižní podregion – část regionu 4V táhnoucí se na jih od rovnoběžky 45°40′ severní šířky; region 4W – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Nového Skotska mezi Halifaxem a Fourchu a čárou vedenou takto: začíná na Fourchu a vede po loxodromě na východ až k bodu na 45°40′ severní šířky a 60°00′ západní délky, odtud přesně na jih podél poledníku 60°00′ západní délky až k rovnoběžce 44°10′ severní šířky, odtud přesně na východ až k poledníku 59°00′ západní délky, odtud přesně na jih až k rovnoběžce 39°00′ severní šířky, odtud přesně na západ až poledníku 63°20′ západní délky, odtud přesně na sever až k bodu tohoto poledníku na 44°20′ severní šířky, odtud po loxodromě severozápadně až k Halifaxu, Nové Skotsko; region 4X – část podoblasti rozkládající se mezi západní hranicí podoblasti 4 a pobřežím New Brunswick a Nového Skotska od konce hranice mezi New Brunswick a Maine až k Halifaxu a čárou vedenou takto: začíná na Halifaxu a vede po loxodromě na jihovýchod až k bodu na 44°20′ severní šířky a 63°20′ západní délky, odtud přesně na jih až k rovnoběžce 39°00′ severní šířky, odtud přesně na západ až k poledníku 65°40′ západní délky. 6. a) Podoblast 5 – část oblasti úmluvy rozkládající se na západ od západní hranice podoblasti 4, na sever od rovnoběžky 39°00′ severní šířky a na východ od poledníku 71°40′ západní délky. 6. b) Podoblast 5 se skládá ze dvou regionů: region 5Y – část podoblasti rozkládající se mezi pobřežím Maine, New Hampshire a Massachusetts od hranice mezi Maine a New Brunswick až na 70°00′ západní délky na mysu Cod (přibližně na 42°00′ severní šířky) a čárou vedenou takto: začíná v bodě na mysu Cod na 70°00′ západní délky (přibližně na 42°00′ severní šířky) a vede přesně na sever až na 42°20′ severní šířky, odtud přesně na východ až na 67°40′ západní délky na hranici mezi podoblastmi 4 a 5, odtud podél této hranice až na hranici mezi Kanadou a USA; region 5Z – část podoblasti rozkládající se na jih a na východ od regionu 5Y; region 5Z se dělí na dvě části: takto definovanou východní a západní část: 5Ze – východní část – část regionu 5Z táhnoucí se na východ od poledníku 70°00′ západní délky; 5Zw – západní část – část regionu 5Z táhnoucí se na západ od poledníku 70°00′ západní délky. 7. a) Podoblast 6 – část oblasti úmluvy vymezená čárou začínající v bodě na pobřeží Rhode Island na 71°40′ západní délky a táhnoucí se přesně na jih až k 39°00′ severní šířky; odtud přesně na východ až k 42°00′ západní délky; odtud přesně na jih až k 35°00′ severní šířky; odtud přesně na západ až k pobřeží Severní Ameriky; odtud směrem na sever podél pobřeží Severní Ameriky až k bodu na pobřeží Rhode Island na 71°40′ západní délky. 7. b) Podoblast 6 se skládá z osmi regionů: region 6A – část podoblasti rozkládající se na sever od rovnoběžky 39°00′ severní šířky a na západ od podoblasti 5; region 6B – část podoblasti rozkládající se na západ od 70°00′ západní délky, na jih od rovnoběžky 39°00′ severní šířky a na sever a na západ od čáry vedoucí na západ podél rovnoběžky 37°00′ severní šířky až k 76°00′ západní délky a odtud přesně na jih k mysu Henry, Virginia; region 6C – část podoblasti rozkládající se na západ od 70°00′ západní délky a na jih od rovnoběžky 35°00′ severní šířky; region 6D – část podoblasti rozkládající se na východ od regionů 6B a 6C a na západ od 65°00′ západní délky; region 6E – část podoblasti rozkládající se na východ od regionu 6D a na západ od 60°00′ západní délky; region 6F – část podoblasti rozkládající se na východ od regionu 6E a na západ od 55°00′ západní délky; region 6G – část podoblasti rozkládající se na východ od regionu 6F a na západ od 50°00′ západní délky; region 6H – část podoblasti rozkládající se na východ od regionu 6G a na západ od 42°00′ západní délky. --------------------------------------------------