USNESENÍ

Parlamentního shromáždění Euronest o „Solidaritě a sbližování v odvětví energetiky – směrem k progresivnímu regulačnímu rámci“

(2020/C 134/03)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

— s ohledem na Pařížskou dohodu ratifikovanou Evropskou unií, jejímiž smluvními stranami jsou též země Východního partnerství,

— s ohledem na dohody o přidružení mezi EU na straně jedné a Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou na straně druhé, zejména na ustanovení týkající se spolupráce v oblasti energetiky,

— s ohledem na memorandum o porozumění o strategickém partnerství mezi Ázerbájdžánskou republikou a Evropskou unií v oblasti energetiky podepsané v roce 2006 a na společné prohlášení mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánem o jižním koridoru pro přepravu plynu podepsané v roce 2011,

— s ohledem na dohodu (dohoda o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé) podepsanou dne 24. listopadu 2017 a ratifikovanou Arménií, zejména na ustanovení týkající se energetické spolupráce,

— s ohledem na pracovní program platformy 3 Východního partnerství – Konektivita, energetická účinnost, životní prostředí a změna klimatu (2018–2019),

— s ohledem na nedávno přijatou směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/692 (1), která obsahuje zásady ochrany energetické bezpečnosti v Evropě,

A. vzhledem k tomu, že celosvětové změny ve výrobě energie a poptávce po energii mají významný dopad na geopolitiku, konkurenceschopnost průmyslu a představují vážné problémy pro zabezpečení dodávek energie v Evropě;

B. vzhledem k tomu, že se objevují obavy v souvislosti se změnou klimatu, nutností snížit emise CO2, narůstající poptávkou po energii a nejistotou, která obestírá celosvětové trhy s ropou a zemním plynem a podněcuje producentské a spotřebitelské země k zamyšlení nad vypracováním vzájemně prospěšných strategií pro přeměnu odvětví energetiky na odvětví s nízkými emisemi a ke hledání nové rovnováhy mezi různými zdroji energie s cílem zajistit spolehlivé a bezpečné dodávky a energeticky úspornou spotřebu,

C. vzhledem k tomu, že regionální dialog ohledně energetické politiky v rámci Východního partnerství v posledních letech nabyl na intenzitě a zaměřuje se na sbližování trhů s energií, diverzifikaci dodávek energie a její přepravy a na rozvoj udržitelných zdrojů energie, opatření ke zvýšení energetické účinnosti a infrastruktur, které jsou ve společném i regionálním zájmu;

D. vzhledem k tomu, že se země Východního partnerství a Evropská unie zavázaly řešit otázky, jako jsou obnovitelné zdroje energie, energetická účinnost, opatření v oblasti klimatu a inovace v oblasti čisté energie;

E. vzhledem k tomu, že úspory energie a opatření ke zvýšení energetické účinnosti spolu s vyšším využíváním obnovitelných zdrojů rovněž přispívají ke snížení vícerých forem energetické závislosti, včetně finanční, technologické nebo palivové závislosti odvětví jaderné energie a fosilních paliv, a ke snížení akvizic a vlastnictví strategické energetické infrastruktury a investic do energetických projektů ze strany nespolehlivých třetích stran v EU a zemí Východního partnerství;

F. vzhledem k tomu, že se země Východního partnerství, včetně zemí se závazky vyplývajícími ze Smlouvy o Energetickém společenství, zapojily do přijímání a provádění politik a právních předpisů týkajících se obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti; vzhledem k tomu, že jejich úsilí ovšem ztěžuje nedostatečná kontrola a technická kapacita a nedostatek investic a nástrojů k jejich provádění;

G. vzhledem k tomu, že se Moldavsko, Ukrajina a Gruzie staly členy Energetického společenství v roce 2010, 2011 a 2017, v tomto pořadí, a byly proto povinny postupně harmonizovat své právní předpisy s právními předpisy EU a mezinárodními nástroji, aby přilákaly investice, vytvořit integrovaný a konkurenceschopný trh s energií, posílit zabezpečení dodávek energie a, zlepšit environmentální normy;

H. vzhledem k tomu, že důležitým prvkem dohod o přidružení je spolupráce v oblasti energetiky, včetně posílení energetické bezpečnosti, sbližování s acquis EU v oblasti energetiky, rozvoj spolupráce v oblastech, jako je elektřina, zemní plyn a ropa, infrastruktura, obnovitelná energie a energetická účinnost;

I. vzhledem k tomu, že zahrnutí právních závazků vyplývajících z členství v Energetickém společenství do regulačního rámce zemí Východního partnerství a progresivní reformní program sladěný s členskými státy EU dále podpoří a urychlí jejich evropský integrační proces;

J. vzhledem k tomu, že summit Východního partnerství v roce 2017 v Bruselu přijal revidovanou mnohostrannou strukturu Východního partnerství, aby přispěl k dosažení cílů Východního partnerství, zejména podporou provádění „20 cílů pro rok 2020“. Revidovaná struktura zohlední ustanovení globální strategie EU a klíčové cíle globální politiky stanovené v rámci cílů udržitelného rozvoje v rámci Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížské dohody a Evropského konsensu o rozvoji;

K. vzhledem k tomu, že bylo dosaženo pokroku při dosahování milníků souvisejících s 20 cíli pro rok 2020 tím, že byla ratifikována Pařížská dohoda všemi zeměmi Východního partnerství, připojením mnoha měst k Paktu starostů a primátorů, zavedením politik a institucionálních struktur na podporu zelené ekonomiky a zahájením politického dialogu na vysoké úrovni v několika zemích Východního partnerství ohledně energetické účinnosti. Problémy však přetrvávají při stanovování komplexního regulačního rámce, který umožní a usnadní přístup k financím a jiným stimulačním mechanismům a podpoří účinnější provádění energetické politiky;

L. vzhledem k tomu, že pozitivní zkušenosti z mnohostranné spolupráce slouží jako platforma pro větší rozvoj regionálních trhů, definuje příslušné nástroje zajišťující, aby byla zachována a/nebo prováděna; posílená spolupráce na regionální úrovni je nezbytná k hlubší integraci trhu na evropské úrovni;

M. vzhledem k tomu, že Ruská federace používá energetiku jako nástroj zahraniční politiky; vzhledem k tomu, že prosazování třetího energetického balíčku bylo účinným nástrojem ke snížení vlivu společnosti Gazprom;

N. vzhledem k tomu, že EU prostřednictvím provádění projektů společného zájmu může přivést nový plyn do regionů, které jsou závislé na jediném zdroji, stejně jako plynovody k přepravě nového plynu na evropský trh, a stát se tak méně zranitelnou vůči narušením dodávek plynu ze strany Ruska;

O. vzhledem k tomu, že plynovody se zpětným tokem jsou klíčovými složkami, které zvyšují odolnost EU a sousedních zemí EU vůči možnému narušení dodávek plynu;

P. vzhledem k tomu, že pozorujeme podporu rozvoje dostatečné infrastruktury pro LNG v celé EU, včetně zařízení pro skladování zemního plynu;

1. vítá závazek členských států EU a zemí Východního partnerství ohledně Pařížské dohody; upozorňuje, že úspory energie, energetická účinnost a využívání obnovitelných zdrojů energie jsou nejlepším způsobem, jak dosáhnout cílů Pařížské dohody a zvýšit energetickou bezpečnost a zároveň snížit závislost na zdrojích energie dovážené ze třetích zemí; vzhledem k tomu, že cíl odolné energetické politiky, jejíž jádro spočívá v ambiciózní politice v oblasti klimatu, má spotřebitelům, včetně domácností a podniků, poskytnout bezpečnou, udržitelnou, konkurenceschopnou a dostupnou energii; vybízí vnitrostátní vlády, aby podporovaly výzkum a inovace prostřednictvím přilákání investic, což vyžaduje zásadní transformaci energetických systémů ve východoevropských zemích;

2. vyzývá k zachování, ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a podpoře šetrného a rozumného využívání přírodních zdrojů, zejména udržením energetické účinnosti a úspor energie a rozvojem nových a obnovitelných forem energie prostřednictvím koordinovaného postupu, který kombinuje jak legislativní akty, tak politická opatření na regionální, vnitrostátní a místní úrovni;

3. vítá, že země Východního partnerství zintenzivňují své úsilí v oblasti spolupráce a zavázaly se více harmonizovat své právní předpisy v oblasti energetiky s acquis EU, a tím dosáhnout pokroku směrem k udržitelné energetice;

4. upozorňuje, že je třeba ukončit energetickou politiku založenou na fosilních palivech, a vyzývá země Východního partnerství, aby započaly proces postupného vyřazování těchto zdrojů energie a nahradily je obnovitelnými zdroji energie; připomíná, že transformace energetiky by měla být ze sociálního hlediska spravedlivá, měla by vést k inovacím a měla by být založena na infrastruktuře a solidaritě, které budou bezproblémově fungovat i v budoucnu, a zároveň posílit zabezpečení dodávek energie; vyzývá současné a budoucí projekty v oblasti energetických rozvodů k zajištění regionální energetické bezpečnosti tím, že se zamezí závislosti na dominantním dodavateli zemního plynu a ropy; upozorňuje, že solidaritu a sbližování v odvětví energetiky mezi EU a zeměmi Východního partnerství lze zaručit pouze tehdy, jestliže budou nové části infrastruktury plynovodů na pevnině i na moři v souladu s právními předpisy EU; v tomto ohledu vyjadřuje znepokojení nad projektem Nord Stream 2, který bude negativním příkladem stojícím v cestě zásadě solidarity a společné energetické politice; upozorňuje na nutnost správného provedení pozměněné směrnice o zemním plynu ve všech členských státech a vyzývá Evropskou komisi, aby důrazně reagovala na jakékoli pokusy obejít její ustanovení;

5. zdůrazňuje význam opatření v oblasti úspory energie a energetické účinnosti pro energetickou bezpečnost EU, a zejména zemí Východního partnerství; konstatuje, že země Východního partnerství jsou v průměru třikrát energeticky náročnější než průměrný členský stát EU, a zdůrazňuje, že snížení tohoto rozdílu je nejúčinnější způsob, jak snížit energetickou závislost příslušných zemí Východního partnerství na třetí zemi;

6. vyslovuje obavy, že vynechání projektu Nord Stream 2 z třetího energetického balíčku poskytne společnosti Gazprom neoprávněnou konkurenční výhodu a dále posílí její dominantní postavení;

7. vybízí členské státy EU a země Východního partnerství, aby dále podporovaly diverzifikaci energetických zdrojů a tras dodávek energie, a to i dokončením a zprovozněním stávajících projektů v oblasti propojující energetické infrastruktury a prostřednictvím zpětného toku u tras pro přepravu plynu, které jsou jedním z nejlepších příkladů solidarity; vítá další vývoj právních předpisů a projektů týkajících se terminálů LNG, které nevyhnutelně povedou k progresivnímu regulačnímu rámci a k posílení společné energetické politiky;

8. vybízí k rozvoji projektů v oblasti zpětného toku plynu mezi zeměmi Východního partnerství, stejně jako s EU; podporuje propagaci dostupnosti alternativních zdrojů zemního plynu, jako je LNG, a podporuje rozvoj nových vazeb s dodavateli LNG, včetně Spojených států, a rozvoj terminálů a infrastruktury na znovuzplyňování LNG;

9. zdůrazňuje, že zlepšení regulačních rámců v oblasti energetiky má značný význam, neboť na rozhodnutí o investicích do těchto oblastí mají z velké části vliv správní povolení; doporučuje, aby vlády východoevropských partnerských zemí zajistily transparentnost, soudržnost a kontinuitu při utváření právních, finančních a regulatorních rámců a pokračovaly v boji proti korupci s cílem posílit důvěru investorů a sdílet znalosti v oblasti regulací a osvědčené postupy;

10. poukazuje na potřebu posílené spolupráce a společného přístupu mezi zeměmi Východního partnerství a zeměmi EU, co se týče oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení; žádá všechny země Východního partnerství, aby se zavázaly k plnému dodržování základních bezpečnostních principů stanovených v bezpečnostních standardech MAAE a aby se staly stranami příslušných úmluv, jako je Úmluva o jaderné bezpečnosti a Společná úmluva o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady, a tyto úmluvy prováděly; poukazuje na to, že společného úsilí k zajištění nejvyšší jaderné bezpečnosti a radiační ochrany lze dosáhnout větší harmonizací norem a sbližováním technických, regulačních a právních rámců;

11. domnívá se, že investice do energetiky vyžadují stabilní a předvídatelný dlouhodobý rámec a že jedním z úkolů, před kterými země Východního partnerství stojí, bude zajistit důvěru ve výsledky nových pravidel; v této souvislosti poukazuje na nedávné změny ukrajinského zákona o energetice, které je třeba ještě více sblížit s pravidly Smlouvy o Energetickém společenství a dále podpořit jejich provádění;

12. zdůrazňuje zájem na rozvoji otevřeného, konkurenceschopného a integrovaného trhu s energií ve východní Evropě, který by mohl vést k většímu množství obchodních a investičních příležitostí, budování kapacit a společným projektům v oblasti obnovitelných zdrojů energie, inteligentních sítí a energetické účinnosti při zohlednění cílů v oblasti klimatu; poukazuje na skutečnost, že integrovaný trh s energií by měl být založen na zásadě vzájemnosti a rovných podmínkách, co se týče přístupu na trh a infrastruktury, jakož i na zajištění norem na ochranu životního prostředí a bezpečnostních norem;

13. upozorňuje, že ačkoli byly cíle energetické politiky stanoveny a koordinovány na úrovni EU, členské státy EU a země Východního partnerství si musí zvolit doplňkové strategie v závislosti na struktuře svého domácího trhu s energií a výchozím bodě pro transformaci své energetiky, včetně prozkoumání nových možností a výhod, které nabízí LNG;

14. zdůrazňuje, že zemní plyn bude sloužit jako překlenovací palivo v rámci transformace energetiky; upozorňuje, že úspěch reformy trhu s energií a transformace energetiky závisí na vytvoření spolehlivého obchodního, právního a regulačního rámce, který podporuje potřebné změny, a spravedlivého podpůrného finančního rámce založeného na technologicky neutrálním přístupu; v této souvislosti vyjadřuje znepokojení nad rozhodnutím Evropské investiční banky upustit od financování projektů, v rámci kterých je spalován zemní plyn bez zachycování uhlíku;

15. znovu opakuje, že je důležité důkladně posoudit současný stav v odvětví energetiky, interakce mezi tržními subjekty, pravidla státní podpory a dopady možností reforem na všechny zúčastněné subjekty a společnost obecně v procesu začleňování a provádění zásad EU pro trh s energií; vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že trhy s energií v zemích Východního partnerství zůstávají monopolizovány několika oligarchy; vyzývá země Východního partnerství, aby vytvořily nástroje na podporu decentralizačních strategií, které umožní využití energie z více lokalizovaných energetických sítí (místních solárních elektráren, malých větrných parků, akumulátorů a zařízení kombinované výroby tepla a elektřiny); vyzývá EU, aby tento proces podpořila sdílením osvědčených postupů;

16. zdůrazňuje, že nová ohrožení zabezpečení dodávek energie, která představují kybernetické útoky, vyžadují nová opatření; zdůrazňuje, že kybernetická hrozba v EU je zesílena zvýšenou vzájemnou závislostí energetických sítí členských států EU; doporučuje členským státům EU a východoevropským partnerským zemím vyvinout a provádět strategii kybernetické bezpečnosti pro odvětví energetiky, která by se měla mimo jiné zaměřit na: zvýšení připravenosti, co se týče reakcí na kybernetické hrozby v odvětví energetiky; koordinaci reakcí v kybernetickém prostoru; urychlení technologických změn směrem k odolným bezpečnostním systémům;

17. doporučuje, aby se členské státy EU a země Východního partnerství zapojily do dalších výměn a spolupráce v oblasti výzkumu a tvorby politik, co se týče obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti, souběžně s řešením problému energetické chudoby, se zvláštním důrazem na domácnosti s nízkými příjmy a zranitelné domácnosti, které mají problémy s placením svých účtů za energii nebo si nejsou schopny dům přiměřeně vytápět a nemohou si samy dovolit investovat do projektů v oblasti energetické účinnosti a modernizace, ale které by se mohly podílet na odezvě na straně poptávky, pokud bude zavedena infrastruktura a tržní podmínky;

18. znovu opakuje, že reformy trhů s energií nejsou jen o vytvoření svobodného a vysoce konkurenčního prostředí, ale také o schopnosti státu plnit svou funkci sociální ochrany u nejzranitelnějších spotřebitelů, kteří si nejsou z různých důvodů schopni zajistit své základní energetické potřeby; upozorňuje, že reforma trhu s energií a transformace energetiky mohou být úspěšné pouze tehdy, jestliže budou mít širokou společenskou podporu a občané budou v jejich centru; připomíná, že pouze v Evropské unii zakouší energetickou chudobu odhadem více než 50 milionů domácností, a v tomto ohledu vyzývá k lepšímu využívání Střediska pro sledování energetické chudoby ke sdílení informací a osvědčených postupů, k vytvoření specializované sítě zúčastněných subjektů zabývajících se energetickou chudobu a ke stanovení příslušných vnitrostátních orientačních cílů snížení energetické chudoby;

19. uvědomuje si význam Smlouvy o Energetickém společenství, která tvoří základ pro podporu regionálního trhu s energií mezi EU a jejími východními sousedy, a to přistoupením Moldavska, Ukrajiny a Gruzie a spoluprací Arménie (jako pozorovatele), a která byla vytvořena na základě společných zájmů a specifik jednotlivých zemí;

20. uznává význam legislativní a technické podpory, kterou EU poskytuje, když pomáhá zemím Východního partnerství při provádění reforem, které sbližují jejich právní předpisy s pravidly a normami EU; vítá úsilí iniciativy EU4Energy, které bylo vynaloženo ve vztahu k šesti zemím Východního partnerství, s cílem posílit jejich legislativní a regulační rámce a zlepšit zabezpečení dodávek energie a konektivitu v regionu;

21. zdůrazňuje, že je třeba dále rozšiřovat přeshraniční infrastrukturu mezi EU a východoevropskými zeměmi, protože stále zůstává významnou překážkou rozvoje konkurenceschopného integrovaného trhu v odvětví elektrické energie a zemního plynu; vyzývá EU a země Východního partnerství, aby zvýšily úsilí k usnadnění včasné realizace a plného uvedení jižního koridoru pro přepravu plynu do provozu s cílem zlepšit zabezpečení a diverzitu dodávek energie tím, že přivedou zemní plyn z kaspické oblasti a případně ze střední Asie do Evropy; vyjadřuje svou podporu čtvrtému seznamu projektů společného zájmu, který obsahuje řadu zásadních projektů pro rozvoj dobře propojené rozvodné sítě zemního plynu odolné vůči šokům pro EU a její sousedy;

22. znovu opakuje, že rozšíření přeshraniční infrastruktury mezi EU a východoevropskými zeměmi přispívá k celkovému zvýšení regionální energetické bezpečnosti; vyzývá ke zlepšení propojení rozvodných sítí elektrické energie mezi Evropskou unií a zeměmi Východního partnerství, a to provedením synchronního propojení ukrajinských a moldavských sítí se sítí kontinentální Evropy ENTSO pro elektřinu (Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav); doporučuje, aby byly zainteresované země Východního partnerství pravidelně zapojovány do zátěžových testů energetické bezpečnosti EU;

23. zdůrazňuje význam dodržování společných pravidel všemi členskými státy EU, zejména směrnice (EU) 2019/692, a opakovaně vyzývá země Východního partnerství, aby pokračovaly v legislativním vývoji v souladu s právními předpisy EU v odvětví energetiky;

24. pověřuje své spolupředsedy, aby toto usnesení předali předsedovi Evropského parlamentu, Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, komisaři pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a zemí Východního partnerství.

(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/692 ze dne 17. dubna 2019, kterou se mění směrnice 2009/73/ES o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (Úř. věst. L 117, 3.5.2019, s. 1).