C 443/7

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ, KTERÉ SE KONALO V ÚTERÝ 19. ČERVNA 2018 ODPOLEDNE

(2018/C 443/03)

OBSAH

1. Naléhavé téma č. 1: Humanitární krize v Jižním Súdánu 7

2. Demografický růst: výzvy a příležitosti 7

3. Globální pakt o migraci 8

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ, KTERÉ SE KONALO V ÚTERÝ 19. ČERVNA 2018 ODPOLEDNE

(Schůze byla zahájena v 15:10)

PŘEDSEDAL: Louis MICHEL

spolupředseda

Naléhavé téma č. 1:

1.Humanitární krize v Jižním Súdánu

Projev Christose Stylianidese, člena Komise odpovědného za humanitární pomoc a řešení krizí

Vystoupili: Daba Tesfaye (Etiopie), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambie), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) a Eleni Theocharous.

Členové vyjádřili vážné obavy ze zhoršující se humanitární situace v Jižním Súdánu. Vyzvali Africkou unii, Mezivládní úřad pro rozvoj (IGAD), Evropskou unii a mezinárodní společenství, aby na strany konfliktu vyvíjely tlak v zájmu ukončení bojů a návratu k mírovým rozhovorům. Vyzvali k zajištění neomezeného přístupu pro humanitární organizace a požadovali, aby osoby a subjekty blokující přístup, jakož i další pachatelé válečných zločinů byli pohnáni před soud. Zdůraznili regionální rozměr konfliktu, uvítali úsilí sousedních zemí o přijetí téměř tří milionů uprchlíků.

Tuto skutečnost zdůraznil i komisař Christos Stylianides, člen Komise odpovědný za humanitární pomoc a řešení krizí, který zopakoval, že se jedná o „100 % člověkem způsobenou katastrofu“ a naprosté nedodržování mezinárodního humanitárního práva. Zdůraznil trvalý závazek EU zabývat se touto krizí a oznámil, že kromě více než 412 milionů EUR poskytnutých Jižnímu Súdánu od konce roku 2013 bude Súdánu a Jižnímu Súdánu poskytnuta humanitární pomoc ve výši dalších 68 milionů EUR.

Vystoupili: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Keňa), Suhair A. Salah M. Ahmed (Súdán) a Jean-Luc Schaffhauser.

Demografický růst: výzvy a příležitosti

2.

Hlavní rozprava s Benoitem Kalasaem, ředitelem Populačního fondu OSN (UNFPA)

Vystoupili: Alain Michel Lobognon (Pobřeží slonoviny), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etiopie), Eleni Theocharous, Halifa Sallah (Gambie), Ben Abdallah Banda (Ghana), Amadou Dioffo (Niger), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Súdán), Adjedoue Weidou (Čad), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborska, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Keňa), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke a Miguel Exposito Verdejo (Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, Komise).

Dr. Benoit Kalasa, ředitel Populačního fondu OSN (UNFPA), upozornil, že i když se porodnost na celém světě snížila, populační růst v Africe nezpomalil, neboť v Africe žije mnohem větší počet žen v plodném věku. Odhaduje se, že do roku 2050 se nynější počet obyvatel Afriky dosahující 1,2 miliardy zvýší na 4,4 miliardy obyvatel, přičemž pět nejlidnatějších zemí na světě bude právě v Africe. Pro tyto země, které se potýkají s rychlou urbanizací venkovské společnosti, jež migruje do měst, nebo sousední země se špatnou infrastrukturou, nejistotou a nekvalitními pracovními místy, to představuje výzvy. Aby bylo možné využít demografickou dividendu, musí každá země zaručit práva všech mladých lidí na plánování vlastního života, na osvobození od násilí a traumat, zajištění základních svobod a reprodukčních práv a na přístup ke kvalitnímu vzdělávání a vedení.

Členové zdůraznili, že je naléhavě nutné podporovat problematiku rovnosti žen a mužů, zajistit vzdělávání, zdravotní péči, potravinové zabezpečení, budování kapacit a zaměstnanost pro mladé lidi.

Benoit Kalasa odpovídal na otázky spatra a rozpravu ukončil konstatováním, že dosud neexistuje žádná demografická dividenda a ani existovat nebude, dokud se bude milionům žen a dívek po celém světě nadále bránit v jejich rozvoji a pokud budou mít lidé pouze omezené příležitosti nebo vůbec žádné, nebudou mít přístup ke vzdělávání a zdravotní péči a jejich schopnosti budou omezené. Na závěr uvedl, že populační růst je celosvětovým problémem, a proto by měl být řešen na globální úrovni.

Globální pakt o migraci

3.

Rozprava bez přijetí usnesení s Eugeniem Ambrosim z Mezinárodní organizace pro migraci (IOM), regionálním ředitelem pro Evropský hospodářský prostor (EHP), Evropskou unii a NATO

Regionální ředitel IOM Eugenio Ambrosi zdůraznil skutečnost, že bude poprvé projednán globálně sdílený komplexní přístup, což v prosinci 2018 vyústí v uzavření dvou paktů o migraci a uprchlících.

Vystoupili: Musa Hussein Naib (Eritrea), Michael Gahler, Daba Tesfaye (Etiopie), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambie), Ben Abdallah Banda (Ghana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Súdán), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel and Camilla Hagström (Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, Komise).

Zatímco v otázce dodržování lidských práv a důstojnosti bez ohledu na právní status jednotlivce se členové shodli, bylo zřejmé, že bude nutné ještě dojednat podrobnosti ohledně poskytování dávek sociálního zabezpečení. Členové rovněž souhlasili s tím, že je naléhavě nutné poskytnout zákonné možnosti ekonomické migrace, která odpovídá potřebám cílových zemí, a současně zamezit odlivu mozků ze zemí původu. Členové trvali na tom, že je důležité dodržovat práva migrantů, včetně jejich práva na návrat, a současně potvrdili, že prioritou je boj proti základním příčinám migrace. Parlamenty by měly uplatňovat své legislativní a kontrolní pravomoci a zvyšovat povědomí a využít posledního kola jednání.

(Schůze skončila v 18:21)