CS Úřední věstník Evropské unie C 179/5

SMÍŠENÉ PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ PODLE DOHODY O PARTNERSTVÍ UZAVŘENÉ MEZI ČLENY AFRICKÉ, KARIBSKÉ A TICHOMOŘSKÉ SKUPINY STÁTŮ NA STRANĚ JEDNÉ A EVROPSKOU UNIÍ A JEJÍMI ČLENSKÝMI STÁTY NA STRANĚ DRUHÉ

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ KONANÉHO V ÚTERÝ 8. PROSINCE 2015

(2016/C 179/02)

Obsah

1. Prohlášení Nevena Mimicy, evropského komisaře pro mezinárodní spolupráci a rozvoj.. 5

2. Rozprava s Nevenem Mimicou, evropským komisařem pro mezinárodní spolupráci a rozvoj – postup „zvednuté ruky“ 6

3. Doba vyhrazená pro otázky Komisi 6

4. Opatření učiněná Komisí ve vztahu k usnesením přijatým na 29. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění 6

5. Vyhodnocení afrického mírového projektu po deseti letech: účinnost a vyhlídky do budoucnosti 7

6. Zpráva hospodářských a sociálních partnerů 7

7. Prohlášení Mamphony Khaketlyové, ministryně financí (Lesotho) a úřadující předsedkyně Rady AKT 7

8. Prohlášení Romaina Schneidera, ministra rozvojové spolupráce a humanitárních záležitostí (Lucembursko) a úřadujícího předsedy Rady EU 8

9. Doba vyhrazená pro otázky Radě 8

10. Rozprava s Radou EU – postup „zvednuté ruky“ 9

11. Naléhavé téma č. 1: Migrace, lidská práva a humanitární uprchlíci 9

ZÁPIS ZE ZASEDÁNÍ KONANÉHO V ÚTERÝ 8. PROSINCE 2015

(Zasedání bylo zahájeno v 9:00.)

PŘEDSEDAJÍCÍ: Fitz A. JACKSON

Spolupředseda

1. Prohlášení Nevena Mimicy, evropského komisaře pro mezinárodní spolupráci a rozvoj

Neven Mimica, evropský komisař pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, se ve svém prohlášení soustředil na budoucnost dohody z Cotonou, jejíž platnost vyprší v roce 2020. Vysvětlil, že Evropská komise a Evropská služba pro vnější činnost zahájily společnou konzultaci s cílem shromáždit návrhy do budoucna, které budou vycházet z kritického přezkoumání prvních 15 let fungování dohody, jejích cílů a výsledků, a že formální vyhodnocení by mělo začít v první polovině roku 2016 a možnosti různých politik ve věci budoucího partnerství budou analyzovány v procesu posouzení dopadu. Komisař Mimica také zdůraznil, že je nutné vzít plně v úvahu Agendu 2030 a 17 nových cílů udržitelného rozvoje, které povedou k přizpůsobení rozvojové politiky EU. Komisař Mimica se zabýval rovněž problematikou změny klimatu a opětovně zdůraznil, že klíčový význam bude mít výsledek konference COP 21, která se bude konat v Paříži, a to zejména pro africké, karibské a tichomořské státy (státy AKT) zasažené nepříznivými povětrnostními podmínkami.

2. Rozprava s Nevenem Mimicou, evropským komisařem pro mezinárodní spolupráci a rozvoj – postup „zvednuté ruky“

Vystoupili: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambie), Purmanund Jhugroo (Mauricius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Čad) a Ana Rita Gerenias Sithole (Mosambik).

Výměna názorů zaměřená na partnerství mezi státy AKT a EU, přezkumný proces, vztah mezi migrací a rozvojem, změna klimatu a potřeba integrovat nové cíle udržitelného rozvoje do budoucího rámce. Členové rovněž vznesli dotazy ohledně Eritrey, míru a rozvoje, humanitární pomoci a vztahu mezi pomocí, obnovou a rozvojem, současného stavu dohody o hospodářském partnerství v Tichomoří a podvýživy, zemědělství a potravinového zabezpečení.

Komisař Mimica odpověděl na otázky, které položili členové v rámci postupu „zvednuté ruky“.

3. Doba vyhrazená pro otázky Komisi

Evropské komisi bylo položeno celkem 37 otázek.

Komise již dříve odpověděla na otázky písemně. Komisař Mimica odpověděl ústně na doplňující otázky týkající se těchto otázek původně položených:

Otázka č. 1 týkající se států AKT a azylu, kterou položila Catherine Bearderová

Otázka č. 5 týkající se Nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe kterou položily Bodil Valerová a Judith Sargentiniová

Otázka č. 6 týkající se Nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe, kterou položila Kashetu Kyengeová

Otázka č. 7 týkající se zvláštního fondu pro Afriku, kterou položila Nathalie Griesbecková

Otázka č. 9 týkající se nezákonných finančních toků, kterou položil Kennedy Hamudulu (Zambie)

Otázka č. 10 týkající se boje proti daňovým únikům, kterou položila Lidia Senra Rodríguezová

Otázka č. 16 týkající se dalšího jednání mezi Kubou, EU a USA, kterou položila Sabine Lösingová (nahrazena Joãem Ferreirou)

Otázka č. 17 týkající se politického dialogu, kterou položil Netty Baldeh (Gambie)

Otázka č. 19 týkající se Fidži ohledně podpory doprovodných opatření pro signatářské země protokolu o cukru, kterou položil Sanjit Patel (Fidži) (nahrazen Ashneelem Sudhakarem (Fidži))

Otázka č. 27 týkající se budování odolnosti malých ostrovních rozvojových států, kterou položil Desmond Long (Svatá Lucie) (nahrazen Carlem Greenidgem (Guyana)

Otázka č. 28 týkající se elektrifikace afrického venkova jako prostředku boje proti chudobě a změně klimatu, kterou položila Michèle Rivasiová

Otázka č. 32 týkající se všeobecné zdravotní péče, kterou položil João Ferreira

Otázka č. 33 týkající se pomoci EU osobám se zdravotním postižením ve Středoafrické republice, kterou položila Marlene Mizziová

Otázka č. 36 týkající se používání prostředků EU mezinárodními nevládními organizacemi, kterou položil Worlea-Saywah Dunah (Libérie) (nahrazen Nettym Baldehem (Gambie))

Autoři otázek č. 4, 21, 29 a 30 nepoložili doplňující otázky.

Autoři otázek č. 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 a 37 nebyli přítomni.

4. Opatření učiněná Komisí ve vztahu k usnesením přijatým na 29. zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění

Shromáždění byl předložen dokument týkající se opatření učiněných Komisí a Evropskou službou pro vnější činnost ve vztahu k usnesením přijatým na zasedání Smíšeného parlamentního shromáždění v Suvě (Fidži).

5. Vyhodnocení afrického mírového projektu po deseti letech: účinnost a vyhlídky do budoucnosti

Výbor pro politické záležitosti

Spoluzpravodajové: Kombo Gberi (Kamerun) a Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) (nahrazen Kombem Gberim (Kamerun)) a Mariya Gabriel vypracovali hlavní rysy zprávy.

Vystoupili: Adjedoue Weidou (Čad), Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiopie), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Keňa), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (ESVČ) a Françoise Moreau (Evropská komise).

Poslanci pochválili výsledky afrického mírového projektu. Projekt podle nich podpořil schopnost Africké unie vypořádat se s konflikty v Africe a prokázal, že je hybatelem v rámci širšího partnerství. Někteří poslanci vyzývali k rozšíření jeho rozsahu a zastávali názor, že je potřeba zajistit zapojení cílových zemí. Poslanci také trvali na tom, že je potřeba docílit lepší rovnováhy mezi financováním mírových operací a aktivit zaměřených na posílení kapacity africké struktury pro mír a bezpečnost – zejména v oblasti předcházení konfliktům a zprostředkování jejich řešení. Několik poslanců poukazovalo na souvislost mezi bezpečností a rozvojem a vyzývalo k lepší koordinaci a doplňkovosti mezi africkým mírovým projektem a dalšími nástroji EU.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) a Mariya Gabrielová ukončili rozpravu.

6. Zpráva hospodářských a sociálních partnerů

Vystoupení Yvese Somvillea, předsedy monitorovacího výboru AKT a člena Evropského hospodářského a sociálního výboru

Yves Somville, předseda monitorovacího výboru AKT, člen Evropského hospodářského a sociálního výboru, prezentoval rozličné aspekty ovlivňující celé partnerství AKT-EU, včetně migrace a role občanské společnosti.

(Zasedání bylo přerušeno ve 12:44 a znovu zahájeno v 15:00.)

Fitz A. JACKSON Louis MICHEL Patrick I. GOMES a Luis Marco AGUIRIANO NALDA Spolupředsedové Generální spolutajemníci

PŘEDSEDAJÍCÍ: Louis MICHEL

Spolupředseda

7. Prohlášení Mamphony Khaketlyové, ministryně financí (Lesotho) a úřadující předsedkyně Rady AKT

Mamphono Khaketlaová, ministryně financí (Lesotho) a úřadující předsedkyně Rady AKT, ocenila roli shromáždění jako demokratického politického fóra pro vztahy AKT-EU. Ministryně poděkovala Evropskému parlamentu za uspořádání zasedání. Také vyjádřila soustrast a zaslala kondolence vládám a lidu Francie, Mali, Nigérie a Čadu v souvislosti s nedávnými teroristickými útoky, které spáchali náboženští extrémisté. Vyjádřila přesvědčení, že dlouholeté partnerství bude pokračovat i poté, co vyprší dohoda z Cotonou. Ministryně Khaketlaová zdůraznila význam obchodních vztahů a dohod o hospodářském partnerství uzavřených mezi EU a zeměmi AKT, rovněž však vyjádřila jisté obavy ohledně určitých jednostranných rozhodnutí přijatých v souvislosti s partnerstvím. Svou řeč uzavřela tím, že vyzdvihla dvě zásadní témata, kterými by se státy AKT a EU měly zabývat v duchu spolupráce: dopad změny klimatu a řízení migračních toků.

8. Prohlášení Romaina Schneidera, ministra rozvojové spolupráce a humanitárních záležitostí (Lucembursko) a úřadujícího předsedy Rady EU

Romain Schneider, ministr rozvojové spolupráce a humanitárních záležitostí (Lucembursko) a úřadující předseda Rady EU hovořil o nedávných teroristických útocích ve Francii, Mali a Čadu a vyjádřil svou soustrast. Ministr popsal řadu ústředních problémů, kterým partnerství AKT-EU čelí a které musí řešit, mimo jiné i migrační a uprchlickou krizi, na niž hledaly evropské a africké státy odpověď na nedávném summitu ve Vallettě. Další významnou výzvou se pro evropské a africké státy stává boj proti terorismu. Dosažení trvalé bezpečnosti a stability vyžaduje podporu usmíření po skončení konfliktu a budování demokratických a odpovědných institucí. Konečnou výzvou pro státy AKT a EU bude jednání o následné dohodě po skončení platnosti dohody z Cotonou.

9. Doba vyhrazená pro otázky Radě

Radě bylo položeno celkem 35 otázek.

Mamphono Khaketlaová odpověděla jménem Rady AKT na následující otázky a doplňující otázky:

Otázka č. 2 týkající se protiteroristického úsilí v Africe, kterou položil Enrique Guerrero Salom (nahrazen Kashetu Kyengeovou)

Otázka č. 6 týkající se biodiverzity v Africe, kterou položila Catherine Bearderová

Následující otázky byly zodpovězeny, ale nebyly provázeny doplňujícími otázkami:

Otázka č. 6 týkající se řešení problémů spojených s fungováním Mezinárodního trestního soudu (MTS), kterou položila Neena Gillová (nahrazena Kashetu Kyengeovou)

Otázka č. 10 týkající se umožnění různé úrovně rozvoje případných partnerů v kontinentální zóně volného obchodu, kterou položila Marielle de Sarnezová (nahrazena Catherine Bearderovou)

Otázka č. 11 týkající se narůstajících migračních toků – mladí, vzdělaní lidé opouštějí Afriku, kterou položil Davor Ivo Stier

Otázka č. 12 týkající se výzkumu a vývoje v Africe, kterou položila Kashetu Kyengeová

Otázka č. 14 týkající se významu evropských dohod o partnerství pro hospodářský vzestup chudých zemí, kterou položil Worlea-Saywah Dunah (Libérie) (nahrazen Nettym Baldehem (Gambie))

Otázka č. 15 týkající se vlivu zemí AKT-EU na globální správu a řízení, kterou položila Joyce Labosoová (Keňa) (nahrazena Abdikadirem Adenem)

Autoři otázek č. 1, 3, 4, 5, 7 a 8 nebyli přítomni.

Otázka č. 13 byla stažena.

Romain Schneider odpověděl jménem Rady EU na následující otázky a doplňující otázky:

Otázka č. 29 týkající se protiteroristického úsilí v Africe, kterou položil Enrique Guerrero Salom (nahrazen Kashetu Kyengeovou)

Otázka č. 30 týkající se biodiverzity v Africe, kterou položila Catherine Bearderová

Otázka č. 33 týkající se restrukturalizace veřejného dluhu, kterou položila Sabine Lösingová (nahrazena Lidií Senra Rodríguezovou)

Otázka č. 34 týkající se závazných nástrojů na regulaci nadnárodních společností, kterou položila Lidia Senra Rodríguezová

Následující otázky byly zodpovězeny, ale nebyly provázeny doplňujícími otázkami:

Otázka č. 18 týkající se lidských práv migrantů, kterou položil Netty Baldeh (Gambie)

Otázka č. 24 týkající se výzkumu a vývoje v Africe, kterou položila Kashetu Kyengeová

Otázka č. 26 týkající se umožnění různé úrovně rozvoje případných partnerů v kontinentální zóně volného obchodu, kterou položila Marielle de Sarnezová (nahrazena Catherine Bearderovou)

Otázka č. 27 týkající se významu evropských dohod o partnerství pro hospodářský vzestup chudých zemí, kterou položil Worlea-Saywah Dunah (Libérie) (nahrazen Nettym Baldehem (Gambie))

Autoři otázek č. 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 a 35 nebyli přítomni.

Otázka č. 21 byla stažena.

10. Rozprava s Radou EU – postup „zvednuté ruky“

Vystoupili: Iriase Pally (Nigérie), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler a Lidia Senra Rodríguez.

Poslanci vyjádřili vděčnost za mezinárodní podporu a solidaritu v boji proti Boko Haram a dotázali se, jaká opatření směřující k řešení migrační krize přijala EU a Rada AKT a jaká existují pravidla a nařízení, která by se dala použít na nadnárodní společnosti s cílem podporovat odpovědnost podniků, a zejména zabránit zabírání půdy.

11. Naléhavé téma č. 1: Migrace, lidská práva a humanitární uprchlíci

Vystoupili: Domenico Rosa (Evropská komise), Attilio Pacifici (Evropská služba pro vnější činnost), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambie), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namibie), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiopie), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Pobřeží slonoviny), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Keňa), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) a Raphael Siluvangii Umba (Demokratická republika Kongo).

Poslanci poukázali na to, že hlavní příčiny migrace a současná uprchlická krize nebyly v minulosti náležitě řešeny, zdůraznili, že reakce EU by se neměly týkat jen naléhavých otázek, ale měly by také pomáhat snižovat migrační tlaky v dlouhodobém horizontu. Zmínili se též o ozbrojeném konfliktu, nedostatku ekonomických vyhlídek mladých lidí, selhávání správy věcí veřejných a porušování lidských práv jako o faktorech podněcujících migraci a násilného vysídlení obyvatelstva. Poslanci také podotkli, že migrace je přirozený jev a že lidé mají právo na volný pohyb. Většina poslanců souhlasila s tím, že by migrace měla být usměrňována poskytnutím legálních a organizovaných cest do Evropy a zároveň by se také mělo zabránit tomu, aby příliš mnoho talentovaných lidí opustilo své domovské země, místo aby přispěli k jejich rozvoji. Poslanci států AKT zdůraznili, že EU by neměla diskriminovat migranty z Afriky ve srovnání s migranty z Blízkého a Středního východu.

(Zasedání skončilo v 17:35.)