Usnesení o přístupu ke zdravotní péči a léčivům se zvláštním zaměřením na zanedbávané nemoci



Úřední věstník 058 , 01/03/2008 S. 0029 - 0035



Usnesení [1] o dopadu přímých zahraničních investic (PZI) v afrických, karibských a tichomořských státech Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU, - na zasedání v Kigali (Rwanda) ve dnech 19. až 22. listopadu 2007 v Kigali (Rwanda), - s ohledem na čl. 17 odst. 1 jednacího řádu, - s ohledem na cíle dohody o partnerství AKT-EU [2] podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 v oblasti investic a rozvoje soukromého sektoru a obchodu, - s ohledem na Světové zprávy o investicích za rok 2005 a rok 2006 Konference OSN pro obchod a rozvoj (UNCTAD), a na její Zprávu o hospodářském rozvoji v Africe: přehodnocení úlohy investic (2006), - s ohledem na zprávy o afrických zahraničních investorech za rok 2005 a rok 2006 Organizace OSN pro průmyslový rozvoj (UNIDO), - s ohledem na svou deklaraci z Kapského města ze dne 21. března 2002 o budoucím projednávání nových obchodních režimů, - s ohledem na deklaraci OSN (2000) o rozvojových cílech tisíciletí (RCT) a závazku k vymýcení chudoby, - s ohledem na závazky mezinárodního společenství přijaté na konferenci OSN o financování rozvoje (Monterrey, 2002), zejména o mobilizování mezinárodních zdrojů a zvýšení čistého toku finančních zdrojů a technické rozvojové spolupráce, mimo jiné k dosažení RCT, - s ohledem na zprávu Výboru pro hospodářský rozvoj, finance a obchod (AKT-EU 100.126/07/v konečném znění), A. vzhledem k tomu, že PZI hrají v rozvojovém procesu hostitelských zemí důležitou úlohu, zejména tím, že poskytují kapitál i technologie, a tak přinášejí kvalifikaci, know-how a přístup na trh přispívající k lepší účinnosti využívání zdrojů a zvýšené produktivitě, B. vzhledem k tomu, že tok soukromého kapitálu do rozvojových zemí se v posledních letech zvyšoval a nabýval na významu jako zdroj financování srovnatelný s oficiální rozvojovou pomocí (ORP), C. vzhledem k tomu, že PZI zvyšují růst tím, že do výrobního procesu hostitelské země vnášejí nové vstupy a technologie a mohou navýšit dodavatelské kapacity ve státech AKT a přispět k budování dynamického propojení investic a vývozu, které by těmto zemím mohlo pomoci dosáhnout jejich cílů v oblasti hospodářského růstu a rozvoje, včetně RCT, D. s přesvědčením, že PZI mohou hrát důležitou úlohu při transformaci afrických ekonomik, ale že dopad závisí na kvalitě i množství; zdůrazňuje, že úkolem pro vztahy EU a Afriky je kriticky uvažovat o způsobech, jak přilákat a regulovat druh PZI, který podpoří spravedlivý růst, vytvoří zaměstnanost a podpoří a zlepší místní průmysl, E. s vědomím překážek toků PZI, které se mezi jednotlivými regiony AKT a v jejich rámci značně liší, mimo jiné včetně základních otázek správy věcí veřejných, právního rámce a podnikatelského prostředí, síly institucí, míry finančního zprostředkování a místních faktorů, jako jsou doprava a infrastruktura, vzdělávání, dostupnost kvalifikovaných pracovních sil a zdravotní péče, F. vzhledem k tomu, že většina ekonomik AKT zavedla právní předpisy, které zahraničním investorům nabízejí širokou škálu záruk a příležitostí včetně snížených omezení vlastnictví půdy a nemovitostí a devizových omezení, a tím zaručila zahraničním investorům právo na repatriaci kapitálu a zisku, G. vzhledem k tomu, že mnoho ekonomik AKT uzákonilo právní předpisy, které zahraničním investorům umožňují účastnit se privatizačních programů a nabízí štědré daňové pobídky, H. vzhledem k tomu, že země AKT uzavřely 210 dvoustranných dohod o investicích (DDI) s členskými státy EU a ve stále větší míře takové dohody uzavírají s ostatními rozvojovými zeměmi, I. vzhledem k tomu, že dostupnost dalších finančních zdrojů včetně většího přílivu PZI a obchodních příležitostí má značný význam pro hospodářskou a sociální stabilitu a udržitelný rozvoj v zemích AKT, Význam PZI 1. domnívá se, že s ohledem na nedostatečné zdroje financování dlouhodobého rozvoje a rozvojové cíle tisíciletí, jejichž dosažení do roku 2015 se zdá být čím dál obtížnější, zaujalo přední místo ve strategiích hospodářské obnovy právě získání PZI; 2. zdůrazňuje, že je nutné podporovat země AKT při lákání větších toků PZI a přenosu vhodné technologie, aby se zlepšil rozvoj a konkurenceschopnost uvedených zemí; 3. domnívá se, že by měly být přezkoumány politiky přitahování PZI a že je třeba vzít vážně v úvahu budoucí náklady a užitky včetně zhoršení životního prostředí i sociální problémy a přínos k cílům udržitelného rozvoje národního hospodářství; Podnikatelské prostředí 4. znovu potvrzuje prvořadou odpovědnost zemí AKT za jejich rozvoj a zásadní význam vnitrostátního vlastnictví rozvojových činností včetně zachované makroekonomické stability a podnikatelského prostředí; 5. zdůrazňuje zásadní význam faktorů vyplývajících z polohy, například hospodářské a sociální infrastruktury, místních tržních podmínek, dostupnosti zdrojů, aktivních iniciativ na podporu investic a dostupnosti majetku, při vlivu na rozhodování o investicích do hostitelské země; 6. vítá větší pozornost věnovanou posilování správy věcí veřejných a transparentnosti s cílem zajistit, aby se dávky dostaly až k chudým lidem; 7. zdůrazňuje, že mnoho zemí AKT stále potřebuje ve veřejných investicích silný impuls k tomu, aby překonalo vysoké náklady na dopravu, obecně malé trhy, nízkou produktivitu zemědělství, nepříznivé agroklimatické podmínky, velké zatížení nemocemi a pomalé šíření technologie ze zahraničí; Podpora evropských PZI 8. uznává, že motivační činitele hostitelské země (přitahující faktory) a regionální spolupráce mohou přinést větší finanční stabilitu, lepší koordinaci politik, lepší plánování infrastruktury a dynamičtější strukturu průmyslového rozvoje, což může přispět k příznivějšímu investičnímu prostředí pro vnitrostátní i zahraniční firmy; 9. vyzývá země AKT, aby stále více prohlubovaly své příslušné regionální integrační iniciativy a rozdělení pracovních sil; 10. zdůrazňuje zásadní význam motivačních činitelů v domovské zemi – donucujících faktorů – ke kterým mimo jiné patří tržní a obchodní podmínky, podmínky pro podnikání a politiky domovské vlády; 11. vyzývá členské státy EU a Evropskou komisi, aby udržely vysoký standard monitorování a audity evropských nadnárodních společností (NNS), a to zejména v citlivých odvětvích, a uplatňovaly na ně vyšší standardy podnikatelské odpovědnosti, sdílely informace shromážděné s tvůrci politik hostitelské země a navrhovaly disciplinární opatření a systémy náhrad tam, kde se jasně prokáže škoda na hostitelské ekonomice; 12. vyzývá členské státy EU, aby vedle podpory rozšiřování dvoustranných dohod o investicích (BIT) nad současný rámec zaměřený na Německo, Spojené království, Belgii, Francii a Nizozemsko sjednaly kolektivní rámec pro marketing investičních příležitostí v zemích AKT; 13. vyzývá členské státy EU, aby urychleně sjednaly kolektivní rámec opatření na podporu inovačních investic zahrnující mimo jiné poskytování hmotných finančních a jiných pobídek jejich podnikům a institucím pro přenos technologie do zemí AKT a udělování daňových výhod společnostem investujícím v zemích AKT; zdůrazňuje však, že tento rámec nemůže nahradit rozvojové financování a lepší a předvídatelnější oficiální rozvojovou pomoc; 14. zdůrazňuje, že je nezbytné analyzovat, jak jsou PZI provázány s vnitrostátními investicemi, a je nutné strukturovaně diskutovat o způsobech podpory vazeb mezi nadnárodními společnostmi a místními firmami, včetně nutnosti podpory dialogu veřejného a soukromého sektoru v zájmu odstraňování hlavních investičních překážek; 15. je znepokojeno nedostatkem informací o vnitrostátních a regionálních důsledcích začlenění investičních ustanovení do dohod o hospodářském partnerství; 16. žádá Evropskou komisi, aby je jednou ročně informovala o podílu PZI pocházejících z EU v porovnání s PZI z jiných částí světa; Využití nástrojů dohody z Cotonou na podporu PZI 17. naléhavě žádá Evropskou investiční banku o posílení a zlepšení výkonnosti investičního nástroje, aby se tento nástroj stal reálným zdrojem pro soukromý sektor v zemích AKT; 18. naléhavě žádá smluvní strany dohody z Cotonou, aby investičnímu nástroji udělily poslání v oblasti podpory investic, zejména tím, že tento nástroj vedle jeho současného poslání učiní i prostředkem podpory společných podniků; 19. naléhavě žádá Evropskou komisi a smluvní strany dohody z Cotonou, aby v rámci 10. ERF zřídily přiměřeně financovanou agenturu pro investiční záruky AKT, jak stanoví čl. 77 odst. 4 dohody z Cotonou; 20. zdůrazňuje naléhavou potřebu znovu definovat úlohu a mandát společných institucí AKT-EU (Centra pro rozvoj podniků a Technického centra pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova), který by měly být svěřeny cílené mandáty na podporu investic s dostatečným dodatečným financováním; 21. vyzývá Evropskou komisi a členské státy EU, aby zvýšily úroveň finanční a technické podpory vnitrostátním a regionálním agenturám pro podporu investic v AKT a mimo jiné jim udělily výslovný mandát pro "vnější investice"; 22. zdůrazňuje, že je třeba zejména v rámci spolupráce AKT-EU řešit strukturální nedostatky, kterým země AKT čelí při lákání a udržování přílivu PZI; naléhavě žádá všechny smluvní strany dohody z Cotonou, aby kladly zvláštní důraz na mobilizaci zdrojů pro rozvoj infrastruktury, sociální a hospodářské instituce a řádnou správu věcí veřejných; 23. zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby očekávaný nárůst přílivu PZI do zemí AKT, zejména do oblasti přírodních zdrojů, vedl k vyváženému dopadu na rozvoj prostřednictvím vhodných politik a institucí; vyzývá státy AKT, aby v tomto ohledu plnily své rozvojové závazky, a mezinárodní společenství, aby tento proces podporovalo; 24. pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení Radě AKT-EU, Evropské komisi, Světové bance, Evropské investiční bance a Africké rozvojové bance. [1] Které přijalo Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU dne 22. listopadu 2007 v Kigali (Rwanda). [2] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 4. --------------------------------------------------