Úřední věstník L 210 , 19/07/1982 S. 0011 - 0022

Finské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0011

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 4 S. 0011

Španělské zvláštní vydání: Kapitola 15 Svazek 3 S. 0216

Portugalské zvláštní vydání Kapitola 15 Svazek 3 S. 0216



Úmluva o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů SMLUVNÍ STRANY, UZNÁVAJÍCE, že volně žijící živočichové jsou ve svých nespočetných formách nenahraditelnou součástí přírodního systému Země, která musí být pro dobro lidstva zachována; VĚDOMY SI TOHO, že každá lidská generace spravuje zdroje Země pro budoucí generace a je povinna zajistit, aby toto dědictví bylo zachováno, a pokud je využíváno, aby se tak dělo rozumně; VĚDOMY SI stále rostoucí hodnoty volně žijících živočichů z hledisek environmentálních, ekologických, genetických, vědeckých, estetických, rekreačních, kulturních, vzdělávacích, sociálních a hospodářských; OBÁVAJÍCE SE zejména o ty druhy volně žijících živočichů, které se stěhují přes nebo mimo hranice jurisdikce států; UZNÁVAJÍCE, že státy jsou a musí být ochránci stěhovavých druhů volně žijících živočichů, které žijí v rámci hranic území, na které se vztahuje jejich jurisdikce, nebo se pohybují přes jejich hranice; PŘESVĚDČENY o tom, že ochrana a účinná řízená péče o stěhovavé druhy volně žijících živočichů vyžadují společný postup všech států v rámci hranic území, na která se vztahuje jejich jurisdikce a ve kterých tyto druhy tráví nějakou část svého životního cyklu; ODVOLÁVAJÍCE SE na doporučení č. 32 Akčního plánu přijatého Konferencí Organizace spojených národů o životním prostředí (Stockholm, 1972), které bylo s uspokojením vzato na vědomí dvacátým sedmým zasedáním Valného shromáždění Organizace spojených národů, SE DOHODLY TAKTO: Článek I Výklad pojmů 1. Pro účely této úmluvy: a) "stěhovavým druhem" se rozumí celá populace nebo kterákoli zeměpisně oddělená část populace jakéhokoli druhu nebo nižšího taxonu volně žijících živočichů, pro něž platí, že významná část jejich příslušníků cyklicky a předvídatelně překračuje jednu nebo více hranic jurisdikce státu; b) "stavem stěhovavého druhu" z hlediska ochrany se rozumí souhrn vlivů, které působí na tento stěhovavý druh a mohou ovlivnit jeho dlouhodobé rozšíření a početnost; c) "stav z hlediska ochrany" se pokládá za "příznivý", pokud: 1. údaje o populační dynamice nasvědčují tomu, že se stěhovavý druh sám dlouhodobě udržuje jako životaschopná složka svých ekosystémů; 2. se areál rozšíření stěhovavého druhu v současnosti ani nezmenšuje, ani se pravděpodobně v dlouhodobém výhledu nezmenší; 3. v současnosti existuje a v dohledné budoucnosti bude existovat dostatek stanovišť pro dlouhodobé udržení populace stěhovavého druhu; a 4. rozšíření a početnost stěhovavého druhu se blíží výskytu a početním stavům v minulosti v míře, ve které existují potenciální vhodné ekosystémy, a v míře, která je v souladu s rozumnou řízenou péčí o volně žijící živočichy; d) "stav z hlediska ochrany" se pokládá za "nepříznivý", jestliže není splněna některá z podmínek uvedených v písmenu c) tohoto odstavce; e) "ohrožený" ve vztahu k danému stěhovavému druhu znamená, že je tento stěhovavý druh ohrožen vyhynutím nebo vyhubením v celém areálu rozšíření nebo v jeho významné části; f) "areálem rozšíření" se rozumějí všechny suchozemské či vodní oblasti, které stěhovavý druh obývá, v nichž se dočasně zdržuje, které překračuje či přelétá kdykoli během své obvyklé tahové trasy; g) "stanovištěm" se rozumí kterákoli oblast v areálu rozšíření stěhovavého druhu, kde jsou vhodné životní podmínky pro daný druh; h) "areálovým státem" ve vztahu k danému stěhovavému druhu se rozumí jakýkoli stát (a v případě potřeby jakákoli jiná strana uvedená v písmenu k) tohoto odstavce), který vykonává svou jurisdikci nad kteroukoli částí areálu rozšíření stěhovavého druhu, nebo stát, pod jehož vlajkou plují lodi, které provádějí odchyt tohoto stěhovavého druhu mimo hranice jurisdikce; i) "odchytem" se rozumí odchyt, lov, rybolov, odlov, vyrušování, záměrné zabíjení nebo pokusy o takovou činnost; j) "dohodou" se rozumí mezinárodní dohoda o ochraně jednoho či více druhů stěhovavých živočichů, jak stanoví články IV a V této úmluvy; a k) "smluvní stranou" se rozumí stát nebo jakákoli organizace regionální hospodářské integrace, tvořená suverénními státy, který má pravomoc vyjednávat, uzavírat a uplatňovat mezinárodní dohody v záležitostech, na které se vztahuje tato úmluva, a pro které je tato úmluva v platnosti. 2. V záležitostech spadajících do jejich pravomoci uplatňují tyto organizace regionální hospodářské integrace, které jsou smluvními stranami této úmluvy, svým jménem práva a plní povinnosti, které tato úmluva ukládá jejich členským státům. V těchto případech nejsou členské státy těchto organizací oprávněny uplatňovat tato práva jednotlivě. 3. V případech, kdy tato úmluva stanoví, že rozhodnutí bude přijato buď dvoutřetinovou většinou, nebo jednomyslným rozhodnutím "přítomných a hlasujících smluvních stran", se započtou pouze "přítomné smluvní strany, které odevzdají buď kladný, nebo záporný hlas". Smluvní strany, které se zdrží hlasování, nebudou při určování většiny započítávány mezi "přítomné a hlasující smluvní strany". Článek II Základní zásady 1. Smluvní strany uznávají důležitost ochrany stěhovavých druhů a souhlasu areálových států s přijetím opatření k tomuto účelu, kdykoli to bude možné a vhodné, přičemž zvláštní pozornost bude věnována těm druhům, jejichž stav z hlediska ochrany je nepříznivý, a buď samy, nebo ve spolupráci přijmou vhodná a nezbytná opatření k ochraně těchto druhů a jejich stanovišť. 2. Smluvní strany uznávají, že je třeba přijmout opatření k zamezení tomu, aby se některý stěhovavý druh stal ohroženým. 3. Smluvní strany zejména: a) by měly podporovat výzkum týkající se stěhovavých druhů a spolupracovat na tomto výzkumu; b) budou usilovat o zajištění bezprostřední ochrany stěhovavých druhů uvedených v příloze I; a c) budou usilovat o uzavření dohod o ochraně a řízené péči o stěhovavé druhy uvedené v příloze II. Článek III Ohrožené stěhovavé druhy: příloha I 1. Příloha I uvádí stěhovavé druhy, které jsou ohroženy. 2. Stěhovavý druh může být zařazen do přílohy I za předpokladu, že spolehlivé důkazy včetně nejlepších dostupných vědeckých důkazů svědčí o tom, že se jedná o ohrožený druh. 3. Stěhovavý druh může být vyňat z přílohy I, pokud Konference smluvních stran rozhodne, že: a) spolehlivé důkazy včetně nejlepších dostupných vědeckých důkazů svědčí o tom, že daný druh již nadále není ohrožen, a b) daný druh se pravděpodobně nestane opět ohroženým v důsledku toho, že ztratí ochranu vynětím ze seznamu v příloze I. 4. Smluvní strany, které jsou areálovými státy některého stěhovavého druhu uvedeného v příloze I, vyvinou úsilí: a) aby zachovaly a tam, kde je to proveditelné a vhodné, obnovily ta stanoviště daného druhu, která jsou důležitá pro to, aby se odvrátilo ohrožení daného druhu vyhynutím nebo vyhubením; b) aby podle potřeby předcházely, odstraňovaly, hradily nebo omezovaly na nejmenší míru nepříznivé účinky činností nebo překážek, které vážně ztěžují nebo znemožňují tah daného druhu; a c) aby v proveditelném a vhodném rozsahu předcházely, snižovaly nebo regulovaly činitele a okolnosti, které ohrožují nebo pravděpodobně budou dále ohrožovat daný druh, včetně přísné regulace vysazování nepůvodních druhů nebo regulace či odstraňování již vysazených nepůvodních druhů. 5. Smluvní strany, které jsou areálovými státy stěhovavého druhu uvedeného v příloze I, zakáží odchyt živočichů, kteří náležejí k tomuto druhu. Výjimky z tohoto zákazu mohou být uděleny pouze, pokud: a) se odchyt provádí pro vědecké účely; b) se odchyt provádí pro účely podpory množení nebo přežití zasaženého druhu; c) se odchyt provádí k uspokojení potřeb těch, kdo daný druh tradičně využívají ke své obživě; nebo d) to vyžadují mimořádné okolnosti, za předpokladu, že takové výjimky jsou přesně vymezeny, pokud jde o jejich obsah, a jsou časově a místně omezeny. Takový výjimečný odchyt by neměl být k újmě daného druhu. 6. Konference smluvních stran může doporučit stranám, které jsou areálovými státy stěhovavého druhu uvedeného v příloze I, aby přijaly další opatření, která pro daný druh pokládají za vhodná a prospěšná. 7. Smluvní strany co nejdříve informují sekretariát o každé výjimce udělené podle odstavce 5 tohoto článku. Článek IV Stěhovavé druhy, které mají být předmětem dohod: příloha II 1. Příloha II uvádí stěhovavé druhy, jejichž stav z hlediska ochrany je nepříznivý a jejichž ochrana a řízená péče vyžadují uzavření mezinárodních dohod, a uvádí rovněž stěhovavé druhy, jejichž stavu z hlediska ochrany by významně prospěla mezinárodní spolupráce, které by mohlo být dosaženo prostřednictvím mezinárodní dohody. 2. Stěhovavý druh může být zařazen jak do přílohy I, tak do přílohy II, jestliže je to odůvodněno okolnostmi. 3. Smluvní strany, které jsou areálovými státy stěhovavých druhů uvedených v příloze II, budou usilovat o uzavření dohod, které by byly pro tyto druhy prospěšné, přičemž by měly upřednostnit druhy, jejichž stav z hlediska ochrany není příznivý. 4. Smluvní strany jsou podporovány v tom, aby přijaly opatření s cílem uzavřít dohody týkající se jakékoli populace nebo jakékoli zeměpisně oddělené části populace kteréhokoli druhu nebo nižšího taxonu volně žijících živočichů, jejichž příslušníci opakovaně překračují hranice jurisdikce jednoho či více států. 5. Sekretariátu bude předán opis každé dohody uzavřené podle tohoto článku. Článek V Pokyny pro uzavírání dohod 1. Cílem každé dohody bude obnovit u daného stěhovavého druhu příznivý stav z hlediska ochrany nebo jej udržet. Každá dohoda by se měla zabývat aspekty ochrany a řízené péče o daný stěhovavý druh, které slouží k dosažení tohoto cíle. 2. Každá dohoda by se měla vztahovat k celému areálu rozšíření daného stěhovavého druhu a měla by být otevřená k přistoupení všem areálovým státům daného druhu, ať jsou či nejsou smluvními stranami této úmluvy. 3. Dohoda by se měla týkat více než jednoho stěhovavého druhu, kdykoli je to možné. 4. Každá dohoda by měla: a) určit stěhovavý druh či stěhovavé druhy, na které se vztahuje; b) popsat areál rozšíření a tahové trasy stěhovavého druhu; c) stanovit, že každá smluvní strana jmenuje vnitrostátní orgán pověřený prováděním dohody; d) v případě nutnosti zavést vhodný mechanismus napomáhající uskutečňování cílů dohody, sledování jeho účinnosti a přípravě zpráv pro Konferenci smluvních stran; e) stanovit postupy pro řešení sporů mezi smluvními stranami dohody; a f) v případě stěhovavého druhu řádu Cetacea (kytovci) přinejmenším zakázat jakýkoli odchyt, který pro tento stěhovavý druh není povolen nějakou jinou mnohostrannou dohodou, a stanovit, že k dohodě mohou přistoupit státy, které nejsou areálovými státy daného stěhovavého druhu. 5. Pokud je to vhodné a proveditelné, měla by každá dohoda stanovit, aniž by se však omezovala pouze na: a) pravidelné hodnocení stavu daného stěhovavého druhu z hlediska ochrany a určení činitelů, které mohou být pro tento stav škodlivé; b) koordinované plány ochrany a řízené péče; c) výzkum ekologie a populační dynamiky daného stěhovavého druhu se zvláštním zřetelem k tahům tohoto druhu; d) výměnu informací o daném stěhovavém druhu, přičemž zvláštní pozornost bude věnována výměně výsledků výzkumu a příslušných statistických údajů týkajících se tohoto druhu; e) ochranu, a v případech, kdy je to žádoucí a proveditelné, obnovu stanovišť, která jsou důležitá pro udržení příznivého stavu z hlediska ochrany, a ochranu těchto stanovišť před poškozením včetně přísné regulace vysazování nepůvodních druhů nebo již vysazených nepůvodních druhů, které působí újmu danému stěhovavému druhu; f) udržování sítě vhodných stanovišť příhodně rozložených vzhledem k tahovým trasám; g) v případech, kdy se to jeví jako žádoucí, zajištění nových stanovišť, která budou pro stěhovavý druh příznivá, nebo opětné vysazení stěhovavého druhu na příznivá stanoviště; h) v maximální možné míře odstraňování nebo náhradu činností a překážek, které brání nebo překážejí tahu; i) předcházení, snižování nebo kontrolu úniku látek škodlivých stěhovavému druhu do stanovišť daného stěhovavého druhu; j) na podložených ekologických zásadách založená opatření k regulaci a řízení odchytu daného stěhovavého druhu; k) postupy pro koordinaci činností k potlačení nezákonného odchytu; l) výměnu informací o vážných ohroženích stěhovavého druhu; m) postupy pro nouzové situace umožňující výrazně a rychle posílit opatření na ochranu v případech, kdy je stav stěhovavého druhu z hlediska ochrany vážně ohrožen; a n) opatření, jejichž prostřednictvím se široká veřejnost seznámí s obsahem a cíli dohody. Článek VI Areálové státy 1. Sekretariát na základě informací, které obdrží od smluvních stran, průběžně aktualizuje seznam areálových států stěhovavých druhů uvedených v přílohách I a II. 2. Smluvní strany informují sekretariát o stěhovavých druzích uvedených v přílohách I a II, pro které se považují za areálové státy; vedle toho poskytují informace o lodích plujících pod jejich vlajkou, které mimo hranice jejich jurisdikce provádějí odchyty daného stěhovavého druhu, a podle možnosti informují také o plánech do budoucna týkajících se těchto odchytů. 3. Smluvní strany, které jsou areálovými státy pro stěhovavé druhy uvedené v příloze I nebo v příloze II, prostřednictvím sekretariátu informují Konferenci smluvních stran nejméně šest měsíců před každým jejím řádným zasedáním o opatřeních, která přijímají pro provádění ustanovení této úmluvy týkajících se těchto druhů. Článek VII Konference smluvních stran 1. Konference smluvních stran je rozhodovacím orgánem této úmluvy. 2. Sekretariát svolá zasedání Konference smluvních stran nejpozději dva roky po vstupu této úmluvy v platnost. 3. Poté sekretariát svolává řádná zasedání Konference smluvních stran v intervalech ne delších než tři roky, pokud Konference nerozhodne jinak, a mimořádná zasedání, pokud o to písemně požádá alespoň jedna třetina smluvních stran. 4. Konference smluvních stran stanoví a pravidelně reviduje finanční pravidla této úmluvy. Na každém ze svých řádných zasedání přijímá Konference smluvních stran rozpočet na příští finanční období. Každá smluvní strana přispívá do tohoto rozpočtu podle sazebníku, na kterém se Konference dohodne. Finanční pravidla, včetně ustanovení o rozpočtu a o sazebníku a o jejich úpravách, přijímají přítomné a hlasující smluvní strany jednomyslně. 5. Na každém ze svých zasedání bude Konference smluvních stran přezkoumávat provádění této úmluvy a může zejména: a) přezkoumávat a vyhodnocovat stav stěhovavých druhů z hlediska ochrany; b) přezkoumávat dosažený pokrok v ochraně stěhovavých druhů, zejména těch, které jsou uvedeny v přílohách I a II; c) přijímat opatření a vydávat nezbytné pokyny, které umožní vědecké radě a sekretariátu plnit jejich povinnosti; d) přijímat a projednávat každou zprávu, kterou předloží vědecká rada, sekretariát, kterákoli smluvní strana nebo kterýkoli stálý orgán zřízený v souladu s některou dohodou; e) udílet smluvním stranám doporučení ohledně zlepšení stavu stěhovavých druhů z hlediska ochrany a přezkoumávat pokrok dosažený uplatňováním dohod; f) v případech, kdy nebyla uzavřena dohoda, doporučit svolání zasedání smluvních stran, které jsou areálovými státy určitého stěhovavého druhu nebo skupiny stěhovavých druhů, s cílem projednat opatření pro zlepšení stavu těchto druhů z hlediska ochrany; g) udílet smluvním stranám doporučení ohledně zvýšení účinnosti této úmluvy; a h) rozhodnout o jakémkoli dodatečném opatření, které by mělo být přijato k naplnění cílů této úmluvy. 6. Každé zasedání Konference smluvních stran stanoví dobu a místo příštího zasedání. 7. Každé zasedání Konference smluvních stran stanoví a přijme jednací řád pro dané zasedání. K přijetí rozhodnutí na zasedání Konference smluvních stran je třeba dvoutřetinové většiny přítomných a hlasujících stran, nestanoví-li tato úmluva jinak. 8. Na zasedáních Konference smluvních stran mohou být zastoupeny svými pozorovateli Organizace spojených národů a její specializované agentury, Mezinárodní agentura pro atomovou energii a kterýkoli stát, který není smluvní stranou této úmluvy, a za každou dohodu i orgán jmenovaný smluvními stranami této dohody. 9. Každé organizaci nebo instituci odborně způsobilé v oblasti ochrany a řízené péče o stěhovavé druhy v níže uvedených kategoriích, která informovala sekretariát o svém přání být na Konferenci smluvních stran zastoupena pozorovateli, je toto umožněno, pokud nejméně jedna třetina přítomných smluvních stran proti tomu nevznese námitky: a) vládní nebo nevládní mezinárodní organizace nebo instituce a vnitrostátní vládní organizace nebo instituce; a b) vnitrostátní nevládní organizace nebo instituce, které byly k tomuto účelu schváleny státem, v němž jsou zřízeny. Poté, co je pozorovatelům umožněno zastoupení, mají právo účasti na zasedání bez hlasovacího práva. Článek VIII Vědecká rada 1. Konference smluvních stran zřídí na svém prvním zasedání Vědeckou radu pověřenou poskytováním stanovisek o vědeckých otázkách. 2. Každá smluvní strana může jmenovat členem Vědecké rady jednoho kvalifikovaného odborníka. Vedle toho jsou členy Vědecké rady kvalifikovaní odborníci vybraní a jmenovaní Konferencí smluvních stran. Počet těchto odborníků, kritéria pro jejich výběr a trvání jejich pověření stanoví Konference smluvních stran. 3. Vědecká rada zasedá na žádost sekretariátu podle požadavků Konference smluvních stran. 4. Vědecká rada přijme svůj vlastní jednací řád, který podléhá schválení Konferencí smluvních stran. 5. Konference smluvních stran určí funkce Vědecké rady, které mohou zahrnovat: a) poskytování vědeckých stanovisek Konferenci smluvních stran, sekretariátu a se souhlasem Konference smluvních stran každému orgánu zřízenému podle této úmluvy nebo některé dohody nebo kterékoli straně; b) doporučování výzkumu a koordinace výzkumu stěhovavých druhů, vyhodnocování výsledků takového výzkumu za účelem zjištění stavu stěhovavého druhu z hlediska ochrany a vypracovávání zpráv Konferenci smluvních stran o tomto stavu z hlediska ochrany a o opatřeních pro jeho zlepšení; c) doporučení Konferenci smluvních stran týkající se stěhovavých druhů, které mají být zařazeny do příloh I nebo II, spolu s uvedením areálu rozšíření těchto stěhovavých druhů; d) doporučení Konferenci smluvních stran týkající se zvláštních opatření pro ochranu a řízenou péči, která by měla být zahrnuta do dohod o stěhovavých druzích; a e) doporučení Konferenci smluvních stran týkající se řešení problémů vztahujících se k vědeckým aspektům provádění této úmluvy, zejména pokud jde o stanoviště stěhovavých druhů. Článek IX Sekretariát 1. Pro účely této úmluvy se zřizuje sekretariát. 2. Po vstupu této úmluvy v platnost zřídí výkonný ředitel Programu Organizace spojených národů pro životní prostředí sekretariát. V rozsahu a způsobem, který uzná za přiměřený, mu mohou být nápomocny příslušné mezivládní nebo nevládní organizace, mezinárodní nebo vnitrostátní organizace a instituce odborně způsobilé v oblasti ochrany a řízené péče o volně žijící živočichy. 3. Jestliže Program Organizace spojených národů pro životní prostředí nebude nadále schopen zajišťovat funkce sekretariátu, Konference smluvních stran přijme nezbytná opatření pro jejich zajištění jiným způsobem. 4. Funkce sekretariát jsou tyto: a) organizovat zasedání i) Konference smluvních stran, ii) Vědecké rady, a zajišťovat pro ně nezbytné služby; b) udržovat vztahy se smluvními stranami a podporovat vztahy mezi nimi, orgány zřízenými na základě dohod a jinými mezinárodními organizacemi, které se zabývají stěhovavými druhy; c) získávat z příslušných zdrojů zprávy a jiné informace, které podpoří cíle a provádění této úmluvy, a přijímat nezbytná opatření pro jejich patřičné rozšiřování; d) upozorňovat Konferenci smluvních stran na jakoukoli záležitost týkající se cílů této úmluvy; e) připravovat pro Konferenci smluvních stran zprávy o činnosti sekretariátu a o provádění této úmluvy; f) vést a zveřejňovat seznam areálových států všech stěhovavých druhů uvedených v přílohách I a II; g) pod vedením Konference smluvních stran podporovat uzavírání dohod; h) vést a zpřístupňovat smluvním stranám seznam dohod a, pokud o to požádá Konference smluvních stran, poskytovat jakékoli informace o těchto dohodách; i) vést a zveřejňovat seznam doporučení udělených Konferencí smluvních stran podle čl. VII odst. 5 písm. e), f), g) nebo seznam rozhodnutí přijatých podle čl. VII písm. h); j) poskytovat veřejnosti informace o této úmluvě a o jejích cílech; a k) plnit jakékoli další funkce, kterými jej podle této úmluvy pověří Konference smluvních stran. Článek X Změny úmluvy 1. Tato úmluva může být změněna na každém řádném nebo mimořádném zasedání Konference smluvních stran. 2. Kterákoli smluvní strana může předložit návrhy na změny. 3. Znění každé navrhované změny a její důvod se sdělí sekretariátu nejméně sto padesát dnů před zasedáním, na kterém by se měly změny projednávat, a sekretariát je neprodleně sdělí všem smluvním stranám. Veškeré připomínky smluvních stran k navrhovanému znění se sdělí sekretariátu nejpozději šedesát dnů před zahájením zasedání. Bezprostředně po uplynutí posledního dne lhůty pro podání připomínek sdělí sekretariát všem smluvním stranám všechny připomínky obdržené do tohoto dne. 4. Změny se přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran. 5. Přijatá změna vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany, které ji přijaly, prvního dne třetího měsíce po dni, kdy dvě třetiny smluvních stran uložily listinu o přijetí u depozitáře. Pro každou smluvní stranu, která uloží listinu o přijetí u depozitáře po dni, kdy listinu o přijetí uložily dvě třetiny smluvních stran, vstoupí změna v platnost prvého dne třetího měsíce následujícího po uložení její listiny o přijetí. Článek XI Změny příloh 1. Přílohy I a II mohou být změněny na kterémkoli řádném nebo mimořádném zasedání Konference smluvních stran. 2. Kterákoli smluvní strana může předložit návrhy na změny. 3. Znění každé navrhované změny a její důvod, podložený co nejspolehlivějšími dostupnými vědeckými údaji, se sdělí sekretariátu nejméně sto padesát dnů před zasedáním, na kterém by se měly změny projednávat, a sekretariát je neprodleně sdělí všem smluvním stranám. Veškeré připomínky smluvních stran k navrhovanému znění se sdělí sekretariátu nejpozději šedesát dnů před zahájením zasedání. Bezprostředně po uplynutí posledního dne lhůty pro podání připomínek sdělí sekretariát všem smluvním stranám všechny připomínky obdržené do tohoto dne. 4. Změny se přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran. 5. Změna příloh vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany devadesát dnů po zasedání Konference smluvních stran, na kterém byla přijata, s výjimkou těch smluvních stran, které vznesou výhradu podle odstavce 6 tohoto článku. 6. Během devadesátidenní lhůty stanovené v odstavci 5 tohoto článku může každá smluvní strana písemným oznámením zaslaným depozitáři k dané změně vznést výhradu. Výhrada ke změně může být odvolána písemným sdělením depozitáři; změna vstoupí tedy v platnost pro příslušnou smluvní stranu devadesát dnů po odvolání výhrady. Článek XII Dopady úmluvy na mezinárodní úmluvy a na právní předpisy 1. Žádné ustanovení této úmluvy se nedotýká kodifikace a vypracování mořského práva konferencí Organizace spojených národů o mořském právu svolanou na základě rezoluce 2750 C (XXV) Valného shromáždění Organizace spojených národů ani se nedotýká stávajících nebo budoucích nároků nebo právních postojů kteréhokoli státu, které se týkají mořského práva a povahy a rozsahu jurisdikce pobřežních států a států vlajky. 2. Ustanovení této úmluvy se nijak nedotýkají práv nebo povinností kterékoli smluvní strany, které vyplývají z jakékoli stávající smlouvy, úmluvy či dohody. 3. Ustanovení této úmluvy se nijak nedotýkají práva smluvních stran přijmout přísnější vnitrostátní opatření týkající se ochrany stěhovavých druhů uvedených v přílohách I a II, nebo přijmout vnitrostátní opatření týkající se ochrany druhů, které nejsou uvedeny v přílohách I a II. Článek XIII Řešení sporů 1. Jakýkoli spor, který vznikne mezi dvěma či více smluvními stranami ohledně výkladu či používání ustanovení této úmluvy, bude předmětem vyjednávání mezi dotyčnými smluvními stranami. 2. Pokud nemůže být spor vyřešen podle odstavce 1 tohoto článku, mohou smluvní strany po vzájemné dohodě předložit spor k rozhodčímu řízení, zejména Stálému rozhodčímu soudu v Haagu, a smluvní strany, které spor předložily, jsou vázány rozhodnutím rozhodčího soudu. Článek XIV Výhrady 1. Vůči ustanovením této úmluvy nelze vznášet obecné výhrady. Zvláštní výhrady mohou být vzneseny pouze podle ustanovení tohoto článku a článku XI. 2. Kterýkoli stát nebo organizace regionální hospodářské integrace může při ukládání své listiny o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení vznést zvláštní výhradu k zařazení kteréhokoli stěhovavého druhu buď do přílohy I, nebo do přílohy II, nebo do obou příloh. Již nebude považován za smluvní stranu ve vztahu k předmětu uvedené výhrady až do uplynutí devadesátidenní lhůty, kdy depozitář oznámí smluvním stranám odvolání této výhrady. Článek XV Podpis Tato úmluva je otevřena k podpisu pro všechny státy a pro kteroukoli organizaci regionální hospodářské integrace v Bonnu do dne 22. června 1980. Článek XVI Ratifikace, přijetí, schválení Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí či schválení budou uloženy u vlády Spolkové republiky Německo jakožto depozitáře. Článek XVII Přistoupení Po 22. červnu 1980 bude tato úmluva otevřena k přistoupení všem nesignatářským státům a kterékoli organizaci regionální hospodářské integrace. Listiny o přistoupení budou uloženy u depozitáře. Článek XVIII Vstup v platnost 1. Tato úmluva vstupuje v platnost prvého dne třetího měsíce po dni uložení patnácté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení u depozitáře. 2. Pro každý stát nebo každou organizaci regionální hospodářské integrace, která ratifikuje, přijme nebo schválí tuto úmluvu nebo k ní přistoupí po uložení patnácté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení, tato úmluva vstoupí v platnost prvého dne třetího měsíce poté, kdy tento stát nebo tato organizace uloží listinu o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení. Článek XIX Vypovězení Kterákoli smluvní strana může kdykoli tuto úmluvu vypovědět písemným oznámením depozitáři. Vypovězení nabývá účinku dvanáct měsíců ode dne, kdy depozitář obdržel uvedené oznámení. Článek XX Depozitář 1. Původní znění této úmluvy v jazyce anglickém, francouzském, německém, ruském a španělském bude uloženo u depozitáře, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. Depozitář zašle ověřené opisy každého z těchto znění všem státům a organizacím regionální hospodářské integrace, které úmluvu podepsaly nebo uložily své listiny o přistoupení. 2. Po konzultaci s příslušnými vládami depozitář připraví úřední znění této úmluvy v jazyce arabském a čínském. 3. Depozitář bude informovat všechny signatářské státy a přistoupivší státy a všechny signatářské a přistoupivší organizace regionální hospodářské integrace a sekretariát o podpisech, uložení listin o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení, o vstupu v platnost této úmluvy, o jejích změnách, o zvláštních výhradách a o oznámeních vypovězení. 4. Jakmile tato úmluva vstoupí v platnost, zašle depozitář její ověřený opis sekretariátu Organizace spojených národů za účelem registrace a zveřejnění podle článku 102 Charty Organizace spojených národů. NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní, řádně za tímto účelem zplnomocnění zástupci k této úmluvě své podpisy. V Bonnu dne 23. června 1979. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I VÝKLAD 1. Stěhovavé druhy uvedené v této příloze se označují: a) názvem druhu nebo poddruhu, nebo b) jako souhrn stěhovavých druhů patřících do vyššího taxonu nebo jeho označené části. 2. Jiné odkazy na vyšší taxony než druh jsou uvedeny pouze pro informaci nebo pro účely klasifikace. 3. Zkratka "(s.l.)" znamená, že vědecký název se používá v širším smyslu. 4. Symbol (-) následovaný číslem za názvem taxonu označuje vynětí zeměpisně oddělených populací z uvedeného taxonu následovně: – 101 populace v Peru 5. Symbol (+) následovaný číslem za názvem taxonu označuje, že se do této přílohy zařazují pouze zeměpisně oddělené populace uvedeného druhu následovně: + 201 populace v severozápadní Africe + 202 populace v Africe + 203 populace horního toku Amazonky. 6. Hvězdička (*) umístěná za názvem druhu označuje, že uvedený druh či zeměpisně oddělená populace uvedeného druhu nebo vyššího taxonu, jenž zahrnuje uvedený druh, se zařazuje do přílohy II. SAVCI (MAMMALIA) LETOUNI (CHIROPTERA) Molossidae | Tadarida guanová (Tadarida brasiliensis) | PRIMÁTI (PRIMATES) Pongidae | Gorila horská (Gorilla gorilla beringei) | KYTOVCI (CETACEA) Balaenopteridae | Plejtvák obrovský (Balaenoptera musculus) Keporkak (Megaptera novaeangliae) | Balaenidae | Velryba grónská (Balaena mysticetus) Velryba biskajská (Eubalaena glacialis) (s. I) | PLOUTVONOŽCI (PINNIPEDIA) Phocidae | Tuleň středomořský (Monachus monachus)* | LICHOKOPTYNÍCI (PERISSODACTYLA) Equidae | Zebra Grévyho (Equus grevyi) | SUDOKOPYTNÍCI (ARTIODACTYLA) Camelidae | Vikuňa (Vicugna vicugna)* – 101 | Cervidae | Jelen berberský (Cervus elaphus barbarus) | Bovidae | Kuprej (Bos sauveli) Adax (Addax nasomaculatus) Gazela atlaská (Gazella cuvieri) Gazela dama (Gazella dama) Gazela dorkas (Gazella dorcas) + 201 | PTÁCI (AVES) TRUBKONOSÍ (PROCELLARIIFORMES) Diomedeidae | Albatros bělohřbetý (Diomedea albatrus) | Procellariidae | Buřňák bermudský (Pterodroma cahow) Buřňák havajský (Pterodroma phaeopygia) | BRODIVÍ (CICONIIFORMES) Ardeidae | Volavka žlutozobá (Egretta eulophotes) | Ciconiidae | Čáp východní (Ciconia boyciana) | Threskiornithidae | Ibis skalní (Geronticus eremita) | VRUBOZOBÍ (ANSERIFORMES) Anatidae | Husice rudohlavá (Chloephaga rubidiceps)* | DRAVCI (FALCONIFORMES) Accipitridae | Orel východní (Haliaeetus pelagicus)* | KRÁTKOKŘÍDLÍ (GRUIFORMES) Gruidae | Jeřáb japonský (Grus japonesis)* Jeřáb bílý (Grus leucogeranus)* Jeřáb černokrký (Grus nigricollis)* | Otididae | Drop obojkový Chlamydotis undulata* + 201 | BAHŇÁCI (CHARADRIIFORMES) Scolopacidae | Koliha severní (Numenius borealis)* Koliha tenkozobá (Numenius tenuirostris)* | Laridae | Racek zelenonohý (Larus audounii) Racek reliktní (Larus relictus) Racek mongolský (Larus saundersi) | Alcidae | Alkoun Beringův (Synthliboramphus antiquus wumizusume) | PĚVCI (PASSERIFORMES) Parulidae | Lesňáček Kirtlandův (Dendroica kirtlandii) | Fringillidae | Zvonohlík syrský (Serinus syriacus) | PLAZI (REPTILIA) ŽELVY (TESTUDINES) Cheloniidae | Kareta Kampova (Lepidochelys kempii)* | Dermochelyidae | Kožatka velká (Dermochelys coriacea)* | Pelomedusidae | Tereka velká (Podocnemis expansa)* + 203 | KROKODÝLI (CROCODYLIA) Gavialidae | Gaviál indický (Gavialis gangeticus) | RYBY (PISCES) SILURIFORMES Schilbeidae | Pangas mekongský (Pangasianodon gigas) | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II VÝKLAD 1. Stěhovavé druhy uvedené v této příloze se označují: a) názvem druhu nebo poddruhu, nebo b) jako souhrn stěhovavých druhů patřících do vyššího taxonu nebo jeho označené části. Pokud není uvedeno jinak, pokud se odkazuje na vyšší taxon než druh, rozumí se tím, že uzavření dohod by mohlo být pro všechny stěhovavé druhy v rámci tohoto taxonu významně prospěšné. 2. Zkratka "spp." za názvem čeledi nebo rodu se používá k označení všech stěhovavých druhů v rámci dané čeledi nebo daného rodu. 3. Jiné odkazy na vyšší taxony než druh jsou uvedeny pouze pro informaci nebo pro účely klasifikace. 4. Zkratka "(s.l.)" znamená, že vědecký název se používá v širším smyslu. 5. Symbol (+) následovaný číslem za názvem taxonu označuje, že se do této přílohy zařazují pouze zeměpisně oddělené populace uvedeného druhu následovně: + 201 populace v Asii. 6. Hvězdička (*) umístěná za názvem druhu označuje, že uvedený druh či zeměpisně oddělená populace uvedeného druhu nebo vyššího taxonu, jenž zahrnuje uvedený druh, se zařazuje do přílohy I. SAVCI (MAMMALIA) KYTOVCI (CETACEA) Monodontidae | Běluha (Delphinapterus leucas) | CHOBOTNATCI (PROBOSCIDAE) Elephantidae | Slon africký (Loxodonta africana) | SIRÉNY (SIRENIA) Dugongidae | Dugong indický (Dugong dugon) | PLOUTVONOŽCI (PINNIPEDIA) Phocidae | Tuleň středomořský (Monachus monachus)* | SUDOKOPYTNÍCI (ARTIODACTYLA) Camelidae | Vikuňa (Vicugna vicugna)* | Bovidae | Přímorožec šavlorohý (Oryx dammah) Gazela obecná (Gazella gazella) + 201 | PTÁCI (AVES) VESLONOZÍ (PELECANIFORMES) Pelecanidae | Pelikán kadeřavý (Pelecanus crispus) | BRODIVÍ (CICONIIFORMES) Ciconiidae | Čáp bílý (Ciconia ciconia) Čáp černý (Ciconia nigra) | Threskiornithidae | Kolpík bílý (Platalea leucorodia) | Plameňákovití (Phoenicopteridae) | spp. | VRUBOZOBÍ (ANSERIFORMES) Kachnovití (Anatidae) | spp.* | DRAVCI (FALCONIFORMES) Kondorovití (Catharidae) | spp. | Pandionidae | Orlovec říční (Pandion haliaetus) | Jestřábovití (Accipitridae) | spp.* | Sokolovití (Falconidae) | spp. | HRABAVÍ (GALLIFORMES) Phasianidae | Křepelka polní evropská (Coturnix coturnix coturnix) | KRÁTKOKŘÍDLÍ (GRUIFORMES Gruidae | Jeřáb (Grus spp.)* Jeřáb panenský (Anthropoides virgo) | Otididae | Drop obojkový (Chlamydotis undulata)* + 201 | BAHŇÁCI (CHARADRIIFORMES) Kulíkovití (Charadriidae) | spp. | Slukovití (Scolopacidae) | spp.* | Tenkozobcovití (Recurvirostridae) | spp. | Lyskonohovití (Phalaropodidae) | spp. | PĚVCI (PASSERIFORMES) Lejskovití (Muscicapidae) (s. I.) | spp. | PTÁCI (REPTILIA) ŽELVY (TESTUDINES) Karetovití (Cheloniidae) | spp.* | Karetovití (Dermochelyidae) | spp.* | Pelomedusidae | Tereka velká (Podocnemis expansa)* | KROKODÝLI (CROCODYLIA) Crocodylidae | Krokodýl mořský (Crocodylus porosus) | RYBY (PISCES) JESETEŘI (ACIPENSERIFORMES) Acipenseridae | Jeseter jezerní (Acipenser fulvescens) | HMYZ (INSECTA) MOTÝLI (LEPIDOPTERA) Danaidae | Danaus plexippus | --------------------------------------------------