Úřední věstník L 073 , 16/03/1994 S. 0020 - 0045

Finské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0239

Švédské zvláštní vydání: Kapitola 11 Svazek 29 S. 0239



Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1992 SMLUVNÍ STRANY, VĚDOMY SI nepostradatelných hodnot mořského prostředí oblasti Baltského moře, jejích výjimečných hydrografických a ekologických vlastností a citlivosti jejích živých zdrojů na změny životního prostředí; MAJÍCE na paměti historické a současné ekonomické, společenské a kulturní hodnoty oblasti Baltského moře pro blaho a rozvoj obyvatel této oblasti; BEROUCE NA VĚDOMÍ s hlubokým znepokojením stále pokračující znečištění oblasti Baltského moře; PROHLAŠUJÍ pevné odhodlání zajistit ekologické ozdravení Baltského moře a zabezpečit možnost vlastní obnovy mořského prostředí a ochranu jeho ekologické rovnováhy; UZNÁVAJÍCE, že ochrana a zlepšování mořského životního prostředí oblasti Baltského moře jsou úkoly, které nelze účinně splnit na národní úrovni, ale těsnou regionální spoluprací a dalšími vhodnými mezinárodními opatřeními; OCEŇUJÍCE úspěchy v ochraně životního prostředí v rámci Úmluvy o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974 a úlohu Komise na ochranu baltského mořského prostředí při této ochraně; S ODKAZEM na příslušné předpisy a zásady z prohlášení stockholmské konference z roku 1972 o životním prostředí člověka a ze závěrečného aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (KBSE) z roku 1975; PŘEJÍCE SI zlepšovat spolupráci s příslušnými regionálními organizacemi, jako je Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři, zřízená gdaňskou úmluvou o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu; VÍTAJÍCE prohlášení o Baltském moři vydaném Baltskými a dalšími zúčastněnými státy, Evropským hospodářským společenstvím a spolupracujícími mezinárodními finančními institucemi shromážděnými v Ronneby v roce 1990 a společný komplexní program směřující ke společnému akčnímu plánu obnovy oblasti Baltského moře a k dosažení zdravé ekologické rovnováhy; VĚDOMY SI důležitosti průhlednosti a veřejného uvědomění a také práce nevládních organizací pro úspěšnou ochranu oblasti Baltského moře; VÍTAJÍ lepší příležitosti k těsnější spolupráci, které se otevřely nedávným politickým vývojem v Evropě na základě mírové spolupráce a vzájemného porozumění; ROZHODNUTY začlenit vývoj v mezinárodní politice životního prostředí a právních normách o životním prostředí do nové úmluvy, aby se rozšířil, posílil a modernizoval právní režim ochrany mořského prostředí oblasti Baltského moře, SE DOHODLY TAKTO: Článek 1 Oblast úmluvy Tato úmluva se vztahuje na oblast Baltského moře. Pro účely této úmluvy je "oblastí Baltského moře" vlastní Baltské moře a vstup do Baltského moře, ohraničený rovnoběžkou místa Skaw ve Skagerraku na 57o 44,8’ severní šířky. Zahrnuje vnitřní vody, tzn. pro účely této úmluvy vody mezi základními čarami, od nichž se měří šířka teritoriálních vod a pevninou, až k pozemní hranici stanovené smluvními stranami. Smluvní strany v době uložení listin o ratifikaci, schválení nebo přistoupení informují depozitáře o určení svých vnitřních vod pro účely této úmluvy. Článek 2 Definice Pro účely této úmluvy se rozumí: 1. "znečištěním" přímé nebo nepřímé zavádění látek nebo energie člověkem do moře včetně ústí řek, které může ohrozit lidské zdraví, poškodit živé zdroje a mořské ekosystémy, způsobit překážky oprávněnému využívání moře včetně rybolovu, zhoršit užitnou kvalitu mořské vody a vést ke snížení její hodnoty pro rekreaci; 2. "znečištěním z pozemních zdrojů" znečištění moře způsobené bodovými nebo difúzními vstupy ze všech zdrojů na zemi, které dosáhne moře prostřednictvím vodních toků, atmosféry nebo přímo z pobřeží. Zahrnuje znečištění z libovolného úmyslného ukládání odpadů pod mořské dno s přístupem ze země štolou, potrubím nebo jinými způsoby; 3. "lodí" plavidlo jakéhokoli typu provozované v mořském prostředí, včetně křídlových lodí, vznášedel, ponorných plavidel, plovoucích strojů a pevných nebo plovoucích plošin; 4. a) "ukládáním odpadu": i) každé úmyslné odstraňování odpadů nebo jiných materiálů z lodí, z jiných lidmi vyrobených konstrukcí na moři nebo z letadel do moře nebo na mořské dno, ii) každé úmyslné odstraňování lodí, jiných lidmi vyrobených konstrukcí na moři nebo letadel; b) "ukládání odpadu" nezahrnuje: i) odstraňování odpadů nebo jiného vedlejšího materiálu pocházejícího z běžného provozu lodí, jiných lidmi vyrobených konstrukcí na moři nebo letadel a z jejich vybavení do moře, jiných než jsou odpady nebo jiný materiál dopravovaný nebo překládaný na lodě, jiné lidmi vyrobené konstrukce na moři nebo letadla, provozované za účelem odstraňování takových materiálů nebo pocházející ze zpracování takových odpadů nebo jiných materiálů na těchto lodích, konstrukcích nebo letadlech, ii) umístění materiálu za jiným účelem než pouhé odstraňování za předpokladu, že takové umístění není v rozporu s cíli této úmluvy; 5. "spalováním" úmyslné spalování odpadů nebo jiných materiálů na moři za účelem jejich tepelného rozkladu. Na činnost provázející normální provoz lodí nebo jiných lidmi vyrobených konstrukcí se tato definice nevztahuje; 6. "ropou" ropa ve všech podobách včetně ropy surové, topných olejů, kalů, ropných odpadů a produktů rafinace; 7. "škodlivou látkou" jakákoli nebezpečná látka, která, vnikne-li do moře, může způsobit znečištění; 8. "nebezpečnou látkou" jakákoli škodlivá látka, která je díky základním vlastnostem perzistentní, jedovatá nebo schopná bioakumulace; 9. "havarijním znečištěním" událost nebo řada událostí majících stejný původ, které vedou nebo mohou vést k vypouštění ropy nebo jiných škodlivých látek a které představuje nebo může představovat hrozbu mořskému prostředí Baltského moře nebo pobřeží nebo souvisejícím zájmům jedné nebo několika smluvních stran, a které vyžaduje naléhavé akce nebo jinou okamžitou reakci; 10. "organizací pro regionální hospodářskou integraci" každá organizace založená suverénními státy, na kterou její členské státy přenesly pravomoci, pokud jde o záležitosti řízené touto úmluvou, včetně pravomoci vstupovat do mezinárodních dohod týkajících se těchto záležitostí; 11. "komisí" Komise na ochranu baltského mořského prostředí podle článku 19. Článek 3 Základní zásady a závazky 1. Smluvní strany přijmou individuálně nebo společně všechna vhodná právní, správní nebo jiná příslušná opatření k předcházení a odstranění znečišťování, aby podpořily ekologickou obnovu oblasti Baltského moře a uchování jeho ekologické rovnováhy. 2. Smluvní strany uplatní zásadu předběžné opatrnosti, tj. přijmou preventivní opatření, je-li důvod předpokládat, že látky nebo energie přímo nebo nepřímo zavedené do mořského prostředí mohou ohrozit lidské zdraví, poškodit živé zdroje a mořské ekosystémy, znehodnotit rekreační hodnoty nebo být na překážku jinému oprávněnému využívání moře, a to není-li přesvědčivý důkaz příčinného vztahu mezi vstupy a jejich údajnými účinky. 3. K předcházení a zamezení znečišťování oblasti Baltského moře smluvní strany podpoří používání nejlepších environmentálních postupů a používání nejlepších dostupných technologií. Jestliže snížení vstupů, jako výsledek používání nejlepších environmentálních postupů a nejlepších dostupných technologií, které jsou uvedeny v příloze II, nepovede k výsledkům přijatelným pro životní prostředí, uplatní se dodatečná opatření. 4. Smluvní strany uplatní zásadu "znečišťovatel platí". 5. Smluvní strany provádění měření a výpočtů emisí z bodových zdrojů do vody a do vzduchu a vstupů z difúzních zdrojů do vody a vzduchu příslušnými vědeckými metodami, za účelem hodnocení stavu mořského prostředí oblasti Baltského moře a zajištění provádění této úmluvy. 6. Smluvní strany s maximálním úsilím zajistí, aby provádění této úmluvy nebylo příčinou přeshraničního znečištění oblastí mimo hranice oblasti Baltského moře. Příslušná opatření dále nesmí vést ani k pro životní prostředí nepřijatelnému zatěžování kvality vzduchu a atmosféry nebo vodstva, půdy a podzemních vod, ani k nepřijatelně škodlivému nebo zvyšujícímu se ukládání odpadů, ani ke zvýšenému ohrožení lidského zdraví. Článek 4 Platnost 1. Tato úmluva se vztahuje na ochranu mořského prostředí oblasti Baltského moře, která zahrnuje vody a mořské dno včetně jeho živých zdrojů a dalších forem mořského života. 2. Aniž je dotčena jejich suverenita, provede každá smluvní strana ustanovení této úmluvy v rámci svých teritoriálních a vnitřních vod prostřednictvím svých vnitrostátních orgánů. 3. Tato úmluva se nevztahuje na žádné válečné lodi, námořní pomocná plavidla, vojenská letadla nebo na jiné lodi a letadla ve vlastnictví státu nebo provozovaná státem a používaná v současné době pouze ke státním nekomerčním službám. Každá smluvní strana však zajistí přijetím vhodných opatření, která nenarušují provoz nebo provozní schopnosti takových lodí a letadel, která tato smluvní strana vlastní nebo provozuje, aby tyto lodi a letadla byly provozovány, pokud je to rozumné a uskutečnitelné, v souladu s touto úmluvou. Článek 5 Nebezpečné látky Smluvní strany se zavazují předcházet a zamezit znečišťování oblasti Baltského moře způsobené škodlivými látkami ze všech zdrojů podle ustanovení této úmluvy a k tomuto účelu zavést postupy a opatření přílohy I. Článek 6 Zásady a závazky týkající se znečištění z pozemních zdrojů 1. Smluvní strany se zavazují předcházet a odstraňovat znečištění oblasti Baltského moře z pozemních zdrojů, mimo jiné použitím nejlepších environmentálních postupů pro všechny zdroje a nejlepších dostupných technologií pro bodové zdroje. Vhodná opatření k tomuto účelu přijme každá smluvní strana v oblasti povodí Baltského moře, aniž je dotčena její suverenita. 2. Smluvní strany provádějí postupy a opatření stanovené v příloze III. K tomuto účelu mimo jiné vhodně spolupracují na vývoji a přijímání konkrétních programů, směrnic, norem nebo pravidel, týkajících se emisí a vstupů do vody a do vzduchu, kvality životního prostředí a výrobků a materiálů obsahujících škodlivé látky a jejich používání. 3. Škodlivé látky z bodových zdrojů, kromě jejich zanedbatelných množství, nejsou zaváděny přímo ani nepřímo do mořského životního prostředí oblasti Baltského moře bez předchozího zvláštního povolení, které bude pravidelně revidováno a vydáváno příslušným vnitrostátním orgánem v souladu se zásadami obsaženými v pravidle 3 přílohy III. Smluvní strany zajistí, aby povolené emise do vody a do vzduchu byly sledovány a kontrolovány. 4. Jestliže vstup z vodního toku, tekoucího přes území dvou nebo více smluvních stran nebo tvořícího hranice mezi nimi, může být příčinou znečištění mořského prostředí oblasti Baltského moře, dotyčné smluvní strany společně, pokud možno ve spolupráci se třetím dotčeným nebo zúčastněným státem, přijmou vhodná opatření k předcházení a odstranění takového znečištění. Článek 7 Hodnocení dopadu na životní prostředí 1. Kdykoli mezinárodní právo nebo nadnárodní právní předpisy použitelné na smluvní stranu původu vyžadují hodnocení dopadu zamýšlené činnosti, která pravděpodobně způsobí významný nepříznivý dopad na mořské prostředí oblasti Baltského moře, tato smluvní strana informuje komisi a další smluvní strany, které mohou být zasaženy přeshraničním dopadem na oblast Baltského moře. 2. Smluvní strana původce zahájí konzultace s každou smluvní stranou, která může být pravděpodobně zasažena přeshraničním dopadem, kdykoli jsou požadovány mezinárodním právem nebo nadnárodními právními předpisy použitelnými pro smluvní stranu původce. 3. Pokud dvě nebo více smluvních stran sdílí hraniční vody v rámci povodí Baltského moře, spolupracují tyto strany za účelem zajištění, aby možný dopad na mořské prostředí oblasti Baltského moře byl plně prověřen v rámci hodnocení dopadu na životní prostředí podle odstavce 1 tohoto článku. Zúčastněné smluvní strany přijmou společně vhodná opatření k předcházení a zamezení znečištění včetně kumulativních zhoubných účinků. Článek 8 Zabránění znečištění z lodí 1. Za účelem ochrany oblasti Baltského moře před znečištěním z lodí přijmou smluvní strany opatření stanovená v příloze IV. 2. Smluvní strany rozvíjí a uplatňují jednotné požadavky na předpisy pro zařízení na sběr odpadů vzniklých na lodích a vezmou v úvahu mimo jiné zvláštní potřeby lodí pro přepravu cestujících provozovaných v oblasti Baltského moře. Článek 9 Rekreační plavidla Smluvní strany, kromě provádění ustanovení této úmluvy, která mohou být přiměřeně použita na rekreační plavidla, přijmou zvláštní opatření ke snížení škodlivých účinků na mořské prostředí oblasti Baltského moře způsobovaných rekreačními plavidly. Tato opatření se mimo jiné zabývají znečištěním vzduchu, hlukem a hydrodynamickými účinky, a rovněž dostatečnými zařízeními na sběr odpadů z rekreačních plavidel. Článek 10 Zákaz spalování 1. Smluvní strany zakáží spalování v oblasti Baltského moře. 2. Každá smluvní strana se zavazuje zajistit, aby ustanovením tohoto článku vyhověly lodě: a) registrované na jejím území nebo plující pod její vlajkou; b) nakládající na jejím území nebo v jejích teritoriálních vodách materiály určené ke spálení; nebo c) u nichž se předpokládá, že se budou podílet na spalování v jejích vnitřních a teritoriálních vodách. 3. V případě podezřelého spalování smluvní strany spolupracují na prošetření této záležitosti v souladu s pravidlem 2 přílohy IV. Článek 11 Zabránění ukládání odpadů 1. Smluvní strany, s výhradou výjimek stanovených v odstavcích 2 a 4 tohoto článku, zakazují ukládání odpadů v oblasti Baltského moře. 2. Ukládání substrátů vybagrovaných ze dna podléhá předchozímu zvláštnímu povolení příslušného vnitrostátního orgánu v souladu s ustanoveními přílohy V této úmluvy. 3. Každá smluvní strana se zavazuje zajistit, aby ustanovením tohoto článku vyhověly lodě a letadla: a) registrované na jejím území nebo plující pod její vlajkou; b) nakládající v rámci jejího území nebo teritoriálních vod látky, které mají být uloženy; nebo c) u nichž se předpokládá, že se zúčastní ukládání odpadů v jejích vnitřních a teritoriálních vodách. 4. Ustanovení tohoto článku se nepoužije, je-li bezpečnost lidského života, lodi nebo letadla na moři ohrožena úplným zničením nebo celkovou ztrátou lodi nebo letadla nebo v jiném případě, který představuje nebezpečí pro lidský život, jestliže se uložení odpadu jeví jako jediný způsob odvrácení hrozby a jestliže je velmi pravděpodobné, že následné poškození po takovém uložení odpadu bude menší, než při jiném postupu. Uložení odpadu se provede tak, aby se zmenšila pravděpodobnost poškození lidského nebo mořského života. 5. Ukládání odpadů podle ustanovení odstavce 4 tohoto článku se oznamuje a projednává v souladu s přílohou VII a bezodkladně se oznamuje komisi v souladu s ustanoveními pravidla 4 přílohy V. 6. V případě ukládání odpadů, kde je podezření z porušení ustanovení tohoto článku, smluvní strany spolupracují v šetření této záležitosti v souladu s pravidlem 2 přílohy IV. Článek 12 Výzkum a těžba z mořského dna a jeho podloží 1. Každá smluvní strana přijme všechna opatření k předcházení znečištění mořského prostředí oblasti Baltského moře pocházejícího z výzkumu nebo těžby její části mořského dna a jeho podloží nebo z přidružených činností, a rovněž zajistí, aby bylo udržována dostatečná připravenost pro okamžitou reakci na havarijní znečištění způsobené těmito činnostmi. 2. Pro předcházení a odstranění znečišťování z těchto činností se smluvní strany zavazují zavést postupy a opatření stanovené v příloze VI, pokud jsou použitelné. Článek 13 Oznamování a konzultace havarijního znečištění 1. Kdykoli by havarijní znečištění na území smluvní strany mohlo pravděpodobně způsobit znečištění mořského prostředí oblasti Baltského moře mimo její území a přilehlou mořskou oblast, v níž vykonává suverénní práva a pravomoc podle mezinárodního práva, oznámí to tato smluvní strana bez prodlení těm smluvním stranám, jejichž zájmy jsou dotčeny nebo mohou být pravděpodobně dotčeny. 2. Kdykoli to smluvní strany podle odstavce 1 shledají potřebným, konají se konzultace s cílem zabránit, snížit a kontrolovat takové znečištění. 3. Odstavce 1 a 2 se použijí také v případech, kde smluvní stranu postihlo takové znečištění z území třetího státu. Článek 14 Spolupráce v boji proti znečištění moře Smluvní strany přijmou jednotlivě i společně, jak je stanoveno v příloze VII, všechna vhodná opatření k udržování dostatečné způsobilosti reagovat na havarijní znečištění, aby vyloučily nebo maximálně snížily následky těchto nehod na mořské prostředí oblasti Baltského moře. Článek 15 Ochrana přírody a biologické rozmanitosti Smluvní strany přijmou jednotlivě i společně všechna vhodná opatření týkající se oblasti Baltského moře a jeho pobřežních ekosystémů ovlivněných Baltským mořem pro zachování přirozených stanovišť a biologické rozmanitosti a k ochraně ekologických procesů. Taková opatření jsou rovněž přijímána za účelem zajištění udržitelného využívání přírodních zdrojů v oblasti Baltského moře. K tomu smluvní strany zaměří i přijímání dalších nástrojů zahrnujících vhodné směrnice a kritéria. Článek 16 Hlášení a výměna informací 1. Smluvní strany podávají komisi v pravidelných intervalech hlášení o: a) právních, správních nebo jiných opatřeních přijatých pro provádění ustanovení této úmluvy, jejích příloh a jí přijatých doporučení; b) účinnosti opatření přijatých pro provádění ustanovení podle písmene a) tohoto odstavce; a c) problémech, s nimiž se setkaly při provádění ustanovení podle písmene a) tohoto odstavce. 2. Na žádost smluvní strany nebo komise poskytují smluvní strany informace o povoleních k vypouštění, údaje o emisích nebo o kvalitě životního prostředí, pokud jsou dostupné. Článek 17 Informace pro veřejnost 1. Smluvní strany zajistí, aby byly veřejnosti dostupné informace o stavu Baltského moře a o vodách v jeho povodí, o opatřeních přijatých nebo plánovaných pro předcházení a zamezení znečišťování a o účinnosti takových opatření. K tomuto účelu smluvní strany zajistí, aby byly veřejnosti přístupné tyto informace o: a) vydaných povoleních a požadovaných podmínkách, jimž je třeba vyhovět; b) výsledcích odběru vzorků vody a odpadní vody, odebraných pro účely sledování a hodnocení, a rovněž o výsledcích kontroly dodržování cílových hodnot kvality vody nebo podmínek povolení a c) cílových hodnotách kvality vody. 2. Každá smluvní strana zajistí, aby tyto informace byly veřejnosti stále přiměřeně dostupné a poskytne veřejnosti přiměřené vybavení pro získávání kopií údajů ze svých registrů za přiměřený poplatek. Článek 18 Ochrana informací 1. Ustanovení této úmluvy se nedotýkají práv nebo závazků žádné smluvní strany chránit na základě svých vnitrostátních právních předpisů a uplatnitelného nadnárodního předpisu informace vztahující se k duševnímu vlastnictví, včetně průmyslového a obchodního tajemství nebo k národní bezpečnosti a důvěrnosti osobních údajů. 2. Jestliže se však smluvní strana přesto rozhodne poskytnout takto chráněné informace jiné smluvní straně, strana která obdržela takové chráněné informace, zachová důvěrnost obdržených informací a podmínky, za jakých byly poskytnuty, a použije tyto informace pouze pro účely, k jakým byly poskytnuty. Článek 19 Komise 1. Pro účely této úmluvy se zřizuje Komise na ochranu baltského mořského prostředí, dále jen "komise". 2. Touto komisí je Komise na ochranu baltského mořského prostředí zřízená Úmluvou o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře z roku 1974. 3. Předsednictví komise vykonává postupně každá smluvní strana podle abecedního pořadí jmen států v anglickém jazyce. Předseda vykonává funkci po dobu dvou let a nemůže během tohoto období svého předsednictví působit jako zástupce smluvní strany vykonávající předsednictví. V případě uvolnění předsednictví jmenuje smluvní strana předsedající komisi nástupce, který zůstane v úřadu, dokud funkční období předsednictví této smluvní straně neskončí. 4. Zasedání komise se konají alespoň jednou do roka a jsou svolávána předsedou. Na žádost smluvní strany, podpořené další smluvní stranou, svolá předseda co možná nejdříve mimořádné zasedání, nejpozději však do 90 dní ode dne podání žádosti. 5. Pokud není v této úmluvě stanoveno jinak, komise přijímá svá rozhodnutí jednomyslně. Článek 20 Povinnosti komise 1. Povinnosti komise jsou: a) trvale sledovat provádění této úmluvy; b) doporučovat opatření týkající se cílů této úmluvy; c) revidovat obsah této úmluvy a jejích příloh a doporučovat smluvním stranám takové změny této úmluvy a jejích příloh, které byly případně požadovány, včetně změn v seznamech látek a materiálů a rovněž přijetí nových příloh; d) definovat kritéria regulace znečištění, cíle pro snížení znečištění a cíle týkající se opatření, zejména podle přílohy III této úmluvy; e) podporovat těsnou spolupráci s příslušnými státními orgány s ohledem na písmeno f) tohoto článku, dodatečná opatření k ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře a k tomuto účelu: i) přijímat, zpracovávat, sbírat a rozšiřovat důležité vědecké, technologické a statistické informace z dostupných zdrojů a ii) podporovat vědecký a technologický výzkum a f) vyhledávat vhodné služby příslušných regionálních a dalších mezinárodních organizací, spolupracovat ve vědeckém a technologickém výzkumu a rovněž v jiných činnostech, vztahujících se k cílům této úmluvy. 2. Komise může přijmout takové další funkce, které považuje za vhodné k podpoře cílů této úmluvy. Článek 21 Správní ustanovení pro komisi 1. Pracovním jazykem komise je angličtina. 2. Komise přijme svůj jednací řád. 3. Úřad komise, dále jen "sekretariát", je v Helsinkách. 4. Komise jmenuje výkonného tajemníka a vytvoří ustanovení pro případné jmenování dalších zaměstnanců a určí povinnosti, funkční období a postavení výkonného tajemníka. 5. Výkonný tajemník je vedoucím správních úředníků komise a vykonává funkce nezbytné pro správu této úmluvy, práci komise a jiné úkoly svěřené výkonnému tajemníkovi komisí a jejím jednacím řádem. Článek 22 Finanční ustanovení pro komisi 1. Komise přijme svá finanční pravidla. 2. Komise přijme rozpočet předpokládaných výdajů na jeden nebo na dva roky a sestaví předběžný rozpočet na následující fiskální období. 3. Na celkový objem rozpočtu, včetně každého dodatkového rozpočtu schváleného komisí, přispějí smluvní strany mimo Evropského hospodářského společenství rovným dílem, pokud se komise nerozhodne jednomyslně jinak. 4. Evropské hospodářské společenství přispívá do rozpočtu nejvýše 2,5 % správních nákladů. 5. Každá smluvní strana platí výlohy spojené s účastí svých zástupců, expertů a poradců v komisi. Článek 23 Právo hlasovat 1. Kromě ustanovení odstavce 2 tohoto článku má každá smluvní strana jeden hlas v komisi. 2. Evropské hospodářské společenství a každá další organizace pro regionální hospodářskou integraci vykonávají v rámci své pravomoci právo hlasovat s počtem hlasů rovným počtu svých členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy. Tyto organizace nevykonávají právo volit, pokud jej vykonávají jejich členské státy, a naopak. Článek 24 Vědecká a technologická spolupráce 1. Smluvní strany se zavazují přímo nebo případně prostřednictvím příslušných regionálních nebo jiných mezinárodních organizací spolupracovat v oblasti vědy, technologie a dalšího výzkumu, vyměňovat si údaje a rovněž další vědecké informace pro účely této úmluvy. Za účelem usnadnění výzkumných a monitorovacích činností v oblasti Baltského moře se smluvní strany zavazují harmonizovat svou politiku, pokud jde o postupy povolování k provádění takových činností. 2. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 této úmluvy, smluvní strany se zavazují přímo nebo případně prostřednictvím příslušných regionálních nebo jiných mezinárodních organizací prosazovat studie, vykonávat, podporovat nebo přispívat na programy, zaměřené na rozvoj způsobů a prostředků pro hodnocení stavu přírody a rozsahu znečištění, přenosových cest, expozic, rizik a nápravných opatření v oblasti Baltského moře, a zejména rozvíjet alternativní metody zpracování, odstraňování a vyloučení takových materiálů a látek, které jsou pravděpodobnou příčinou znečištění mořského prostředí oblasti Baltského moře. 3. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 této úmluvy, smluvní strany se zavazují přímo nebo případně prostřednictvím příslušných regionálních nebo jiných mezinárodních organizací a na základě informací a údajů získaných podle odstavců 1 a 2 tohoto článku spolupracovat na rozvoji vzájemně srovnatelných pozorovacích metod, na provádění zásadních studií a na vytváření doplňkových nebo přidružených programů pro sledování. 4. Organizace a rozsah práce spojené s prováděním úkolů podle předchozích odstavců stanoví v první řadě komise. Článek 25 Odpovědnost za škodu Smluvní strany se zavazují, že co možná nejdříve společně navrhnou a přijmou pravidla, týkající se odpovědnosti za škodu vzniklou jednáním nebo opomenutím při porušení této úmluvy, včetně mimo jiné rozsahu odpovědnosti, kritérií a postupů pro určování odpovědnosti a dostupných nápravných prostředků. Článek 26 Řešení sporů 1. V případě sporu mezi smluvními stranami, pokud jde o výklad nebo použití této úmluvy, hledají smluvní strany řešení jednáním. Pokud zúčastněné strany nemohou dosáhnout dohody, hledají zprostředkovatele nebo společně požádají o zprostředkování třetí smluvní stranou, oprávněnou mezinárodní organizaci nebo oprávněnou osobou. 2. Pokud zúčastněné strany nebyly schopny vyřešit svůj spor jednáním nebo se nemohly dohodnout na opatřeních, jak je výše popsáno, předloží se takové spory za společného souhlasu ad hoc arbitrážnímu soudu, stálému arbitrážnímu soudu nebo Mezinárodnímu soudnímu dvoru. Článek 27 Záruka některých svobod Nic v této úmluvě nesmí být vykládáno jako narušení svobody plavby, rybolovu, mořského vědeckého výzkumu a jiného oprávněného používání volného moře, jakož i práva pokojného průjezdu teritoriálními vodami. Článek 28 Statut příloh Přílohy připojené k této úmluvě jsou její nedílnou součástí. Článek 29 Vztah k jiným úmluvám Ustanovení této úmluvy se nedotýkají práv a povinností smluvních stran plynoucích z dříve uzavřených smluv a rovněž ze smluv, které mohou být uzavřeny v budoucnosti, které podporují a rozvíjejí hlavní zásady námořního práva, na němž je založena tato úmluva, a zejména ustanovení o zabránění znečištění mořského prostředí. Článek 30 Konference o revizích nebo změnách úmluvy Se souhlasem smluvních stran nebo na žádost komise může být svolána konference za účelem obecné revize nebo změny této úmluvy. Článek 31 Změny článků úmluvy 1. Každá smluvní strana může navrhnout změny článků této úmluvy. Každá taková navrhnutá změna je zaslána depozitáři a jeho prostřednictvím sdělena všem smluvním stranám, které depozitáře informují o přijetí nebo odmítnutí změny co možná nejdříve po obdržení sdělení. Navrhovaná změna je na žádost smluvní strany posouzena v komisi. V takovém případě se použije čl. 19 odst. 4. Jestliže komise změnu přijme, použije se postup podle odstavce 2 tohoto článku. 2. Komise může doporučit změny článků této úmluvy. Každá taková doporučená změna je zaslána depozitáři a jejím prostřednictvím sdělena všem smluvním stranám, které informují depozitáře o přijetí nebo odmítnutí změny co možná nejdříve po obdržení sdělení. 3. Změna vstoupí v platnost 90 dnů po obdržení sdělení o přijetí této změny od všech smluvních stran depozitářem. Článek 32 Změny příloh a přijetí příloh 1. Každou změnu příloh navrženou smluvní stranou sdělí depozitář ostatním smluvním stranám a posoudí komise. Pokud ji komise přijme, sdělí změnu smluvním stranám a doporučí její přijetí. 2. Každá změna příloh doporučená komisí je depozitářem sdělena smluvním stranám a doporučena pro přijetí. 3. Taková změna je považována za přijatou po uplynutí období určeného komisí, pokud v tomto období ani jedna ze smluvních stran nevznesla námitky. Přijatá změna vstoupí v platnost dnem stanoveným komisí. Komisí stanovené období se prodlužuje o dodatečné období šesti měsíců a den vstupu změny v platnost se v souladu s tím posouvá, pokud ve výjimečných případech některá smluvní strana před vypršením období stanoveného komisí informuje depozitáře, že ačkoli zamýšlí návrh přijmout, ústavní požadavky pro takové přijetí nejsou ještě v jejím státě splněny. 4. Příloha k této úmluvě může být přijata v souladu s ustanoveními tohoto článku. Článek 33 Výhrady 1. Ustanovení této úmluvy nejsou předmětem výhrad. 2. Ustanovení odstavce 1 tohoto článku nebrání žádné smluvní straně odložit na dobu nepřesahující jeden rok použitelnost některé přílohy této úmluvy nebo její části či změny po vstupu dotyčné přílohy nebo její změny v platnost. Každá smluvní strana úmluvy z roku 1974 o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře, která po vstupu této úmluvy v platnost odkládá uplatnění přílohy nebo její části, uplatní na období odkladu odpovídající přílohu nebo její část úmluvy z roku 1974. 3. Jestliže po vstupu této úmluvy v platnost některá smluvní strana uplatňuje ustanovení odstavce 2 tohoto článku, informuje ostatní smluvní strany v době přijímání změny přílohy nebo nové přílohy komisí o těch ustanoveních, která se odkládají v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Článek 34 Podpis Tato úmluva je otevřena v Helsinkách od 9. dubna do 9. října 1992 k podpisu Evropským hospodářským společenstvím a státy zúčastněnými na diplomatické konferenci o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře, konané v Helsinkách dne 9. dubna 1992. Článek 35 Ratifikace, schválení a přistoupení 1. Tato úmluva podléhá ratifikaci nebo schválení. 2. Tato úmluva je po vstupu v platnost otevřena pro přistoupení každému dalšímu státu nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, která jeví zájem o plnění cílů a záměrů této úmluvy za předpokladu, že tento stát nebo organizace je přizván všemi smluvními stranami. V případě omezené pravomoci organizace pro regionální hospodářskou integraci lze termíny a podmínky její účasti dohodnuty mezi komisí a dotyčnou organizací. 3. Listiny o ratifikaci, schválení nebo přistoupení se uloží u depozitáře. 4. Evropské hospodářské společenství a jakákoli jiná organizace pro regionální hospodářskou integraci, která se stane smluvní stranou této úmluvy, vykonává svým jménem a ve věcech své kompetence práva a plní závazky, které tato úmluva přisuzuje svým členským státům. V takových případech nejsou členské státy těchto organizací oprávněny vykonávat taková práva individuálně. Článek 36 Vstup v platnost 1. Tato úmluva vstupuje v platnost dva měsíce po uložení ratifikačních nebo schvalovacích listin všemi signatářskými státy hraničícími s Baltským mořem, a Evropským hospodářským společenstvím. 2. Pro každý stát, který ratifikuje nebo schválí tuto úmluvu před nebo po uložení poslední ratifikační nebo schvalovací listiny podle odstavce 1 tohoto článku, vstupuje tato úmluva v platnost dva měsíce po dni uložení ratifikační nebo schvalovací listiny tímto státem nebo dnem vstupu v platnost této úmluvy podle toho, které datum je pozdější. 3. Pro každý přistupující stát nebo organizaci pro regionální hospodářskou integraci vstoupí tato úmluva v platnost dva měsíce po dni uložení listiny o přistoupení takovým státem nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci. 4. Po vstupu této úmluvy v platnost pozbude platnosti Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře ve znění podepsaném v Helsinkách dne 22. března 1974. 5. Bez ohledu na odstavec 4 tohoto článku, změny příloh uvedené úmluvy přijaté jejími smluvními stranami mezi podepsáním této úmluvy a jejím vstupem v platnost, zůstávají platné, dokud se odpovídající přílohy této úmluvy příslušně nezmění. 6. Bez ohledu na odstavec 4 tohoto článku, doporučení a rozhodnutí přijatá pod uvedenou úmluvou se uplatňují v rozsahu, v němž jsou v souladu s touto úmluvou nebo dokud nejsou výslovně ukončeny touto úmluvou nebo jiným rozhodnutím přijatým později. Článek 37 Odstoupení 1. Kdykoli po uplynutí pěti let ode dne vstupu této úmluvy v platnost může každá smluvní strana předáním písemného oznámení depozitáři odstoupit od této úmluvy. Odstoupení vstoupí pro takovou smluvní stranu v platnost dne 30. června roku následujícího po roce, v němž bylo depozitáři oznámeno odstoupení. 2. V případě oznámení některé smluvní strany o odstoupení svolá depozitář zasedání smluvních stran za účelem zvážení účinku tohoto odstoupení. Článek 38 Depozitář Vláda Finska, jako depozitář: a) oznámí smluvním stranám a výkonnému tajemníkovi: i) podpis, ii) uložení každé listiny o ratifikaci, schválení nebo přistoupení, iii) každé datum vstupu této úmluvy v platnost, iv) každou navrhovanou nebo doporučenou změnu kteréhokoliv článku nebo přílohy nebo přijetí nové přílohy a rovněž datum, kdy taková změna nebo nová příloha vstupuje v platnost, v) každé oznámení a datum jeho přijetí podle článků 31 a 32, vi) každé oznámení o odstoupení a datum, kdy takové odstoupení vstupuje v platnost, vii) každý jiný akt nebo oznámení vztahující se k této úmluvě; b) předá ověřené kopie této úmluvy přistupujícím státům a oblastním organizacím pro hospodářskou integraci. Na důkaz čehož připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této úmluvě své podpisy. V Helsinkách devátého dne měsíce dubna roku tisícího devítistého devadesátého druhého v jediném platném vyhotovení v anglickém jazyce, které je uloženo u vlády Finska. Vláda Finska předá ověřené kopie všem signatářům. Za Českou a Slovenskou Federativní RepublikuZa Dánské královstvíZa Estonskou republikuZa Finskou republikuZa Spolkovou republiku NěmeckoZa Lotyšskou republikuZa Litevskou republikuZa Norské královstvíZa Polskou republikuZa Ruskou federaciZa Švédské královstvíZa UkrajinuZa Evropské hospodářské společenství -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I ŠKODLIVÉ LÁTKY ČÁST 1: OBECNÉ ZÁSADY 1.0 Úvod Pro splnění požadavků příslušných částí této úmluvy použijí smluvní strany následující postup pro určení a hodnocení škodlivých látek, jak je definováno v čl. 2 odst. 7. 1.1 Kriteria pro rozdělení látek Určení a hodnocení látek je založeno na skutečných vlastnostech látek, zejména na: - perzistenci, - toxicitě nebo jiných škodlivých vlastnostech, - tendenci k bioakumulaci, a také na vlastnostech schopných způsobovat znečištění, jako je: - poměr mezi zjištěnými koncentracemi a koncentracemi majícími nezjistitelný účinek, - antropogenně způsobené nebezpečí eutrofizace, - přeshraniční nebo dálkový význam, - nebezpečí nebo nežádoucí změny v mořském ekosystému a nevratnost nebo trvalost účinků, - radioaktivita, - vážné narušování sklizně mořských potravin nebo jiného oprávněného využívání moře, - rozdělovací model (např. uvažovaná množství, způsob použití a schopnost dosáhnout mořského prostředí), - prokázané karcinogenní, teratogenní nebo mutagenní vlastnosti v mořském životním prostředí nebo jeho prostřednictvím. Tyto vlastnosti nejsou nutně stejně důležité pro určení a hodnocení jednotlivých látek nebo skupin látek. 1.2 Prioritní skupiny škodlivých látek Smluvní strany dají ve svých preventivních opatřeních přednost následujícím skupinám látek, které jsou obecně uznávány jako látky škodlivé: a) těžké kovy a jejich sloučeniny; b) halogenované organické sloučeniny; c) organické sloučeniny fosforu a cínu; d) pesticidy, takové jako fungicidy, herbicidy, insekticidy, slimicidy a chemikálie používané na konzervování dřeva, stavebního dříví, dřevoviny, celulózy, papíru, usní a textilií; e) oleje a uhlovodíky ropného původu; f) jiné organické sloučeniny škodlivé zvláště mořskému prostředí; g) sloučeniny dusíku a fosforu; h) radioaktivní látky včetně odpadů; i) perzistentní materiály, které mohou plavat, zůstávat v suspenzi nebo klesat ke dnu; j) látky, které závažně ovlivňují chuť nebo vůni mořských výrobků určených pro lidskou spotřebu nebo mají vliv na chuť, vůni, barvu, průhlednost nebo jiné vlastnosti vody. ČÁST 2: ZAKÁZANÉ LÁTKY Za účelem ochrany oblasti Baltského před nebezpečnými látkami zakáží smluvní strany zcela nebo částečně používání těchto látek nebo skupin látek v oblasti Baltského moře a jeho povodí. 2. 1 Látky zakázané pro jakékoli konečné použití kromě léčiv DDT (1,1,1-trichlor-2,2-bis(p-chlorfenyl)ethan) a jeho deriváty DDE a DDD. 2. 2 Látky zakázané pro všechna použití kromě použití ve stávajících zařízeních vybavených uzavřeným systému až do konce jeho provozní životnosti nebo pro výzkumné, vývojové a analytické účely a) PCB (polychlorované bifenyly); b) PCT (polychlorované trifenyly). 2.3 Látky zakázané pro určitá použití Organické sloučeniny cínu do nátěrů proti hnilobě pro rekreační plavidla do 25 m a pro klece na ryby. ČÁST 3: PESTICIDY Za účelem ochrany oblasti Baltského před nebezpečnými látkami usilují smluvní strany o minimalizování a kdekoliv to je možné, o zákaz používání těchto látek jako pesticidů v oblasti Baltského moře a v jeho povodí. Číslo CAS | akrylonitril | 107131 | | aldrin | 309002 | | aramite | 140578 | | sloučeniny kadmia | – | | chlordan | 57749 | | chlordecon | 143500 | | chlordimeform | 6164983 | | chloroform | 67663 | | 1,2-dibrommethan | 106934 | | dieldrin | 60571 | | endrin | 72208 | | kyselina fluoroctová a deriváty | 7664393, | 144490 | heptachlor | 76448 | | isobenzan | 297789 | | izodrin | 465736 | | kelevan | 4234791 | | sloučeniny olova | – | | sloučeniny rtuti | – | | morfamquat | 4636833 | | nitrofen | 1836755 | | pentachlorfenol | 87865 | | polychlorované terpeny | 8001501 | | qintocen | 82688 | | sloučeniny selenu | – | | 2,4,5-T | 93765 | | toxafen | 8001352 | | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II KRITÉRIA PRO POUŽÍVÁNÍ NEJLEPŠÍCH ENVIRONMENTÁLNÍCH POSTUPŮ A NEJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH TECHNOLGIÍ PRAVIDLO 1: OBECNÁ USTANOVENÍ 1. V souladu s příslušnými částmi této úmluvy uplatní smluvní strany kritéria pro nejlepší environmentální postupy a nejlepší dostupné technologie uvedená níže. 2. Za účelem předcházení a zamezení znečišťování uplatní smluvní strany nejlepší environmentální postupy pro všechny zdroje a nejlepší dostupné technologie pro bodové zdroje, aby pomocí regulačních opatření minimalizovaly nebo odstranily vstupy do vody a do vzduchu ze všech zdrojů. PRAVIDLO 2: NEJLEPŠÍ ENVIRONMENTÁLNÍ POSTUPY 1. Pojmem "nejlepší environmentální postup" se rozumí uplatnění nejvhodnější kombinace opatření. Při výběru pro jednotlivé případy by měl být zvažován alespoň následující odstupňovaný rozsah opatření: - poskytnutí informací a výchova veřejnosti a uživatelů a o následcích volby jednotlivých činností a produktů pro životní prostředí, o jejich používání a konečné likvidaci, - rozvoj a uplatnění kodexů správných environmentální postupů, pokrývajících všechny aspekty působení výrobku po dobu jeho životnosti, - povinné označování štítky, informujícími veřejnost a uživatele o nebezpečí pro životní prostředí vztahujícím se k výrobku, jeho použití a konečné likvidaci, - dostupnost sběrných a skládkových systémů, - úspora zdrojů, včetně energie, - recyklace, obnova a opětné použití, - zamezení používání nebezpečných látek a výrobků a vznik nebezpečného odpadu, - uplatnění ekonomických nástrojů na činnosti, výrobky a skupiny výrobků a emise, - systém povolování zahrnující rozsah omezení nebo zákaz. 2. Při určování, jaká kombinace opatření tvoří v obecných nebo individuálních případech nejlepší environmentální postup, je třeba zejména vzít v úvahu: - zásadu předběžné opatrnosti, - ekologické riziko spojené s výrobkem, jeho výrobou, použitím a konečnou likvidací, - vyloučení nebo nahrazení méně znečišťujícími činnostmi nebo látkami, - rozsah použití, - potenciální výhody nebo nevýhody náhradních materiálů nebo činností pro životní prostředí, - pokrok a změny ve vědeckých znalostech a poznání, - časové lhůty pro zavedení, - společenské a ekonomické aspekty. PRAVIDLO 3: NEJLEPŠÍ DOSTUPNÉ TECHNOLOGIE 1. Pojmem "nejlepší dostupná technologie" se rozumí současné stadium vývoje procesů, zařízení nebo způsobů provozu, které ukazují na praktickou vhodnost jednotlivého opatření pro omezování vypouštění. 2. Při určování, zda soubor procesů, zařízení a způsobů provozu tvoří v obecných nebo individuálních případech nejlepší dostupnou technologii, je třeba věnovat zvláštní pozornost: - srovnatelným procesům, zařízením nebo způsobům provozu, které byly nedávno vyzkoušeny, - technologickému pokroku a změnám ve vědeckých znalostech a poznání, - ekonomické uskutečnitelnosti takové technologie, - časové lhůtě pro zavedení, - povaze a objemu příslušných emisí, - bezodpadové nebo nízkoodpadové technologii, - zásadě předběžné opatrnosti. PRAVIDLO 4: BUDOUCÍ ROZVOJ Z toho tedy vyplývá, že "nejlepší environmentální postupy" a "nejlepší dostupné technologie" se budou časem měnit pod vlivem technického pokroku, ekonomických a společenských faktorů a rovněž v důsledku změn ve vědeckých znalostech a poznání. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III KRITÉRIA A OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ Z POZEMNÍCH ZDROJŮ PRAVIDLO 1: OBECNÁ USTANOVENÍ V souladu s příslušnými částmi této úmluvy smluvní strany uplatní kritéria a opatření této přílohy v celé oblasti povodí a vezmou v úvahu nejlepší environmentální postupy (BEP) a nejlepší dostupné technologie (BAT), popsané v příloze II. PRAVIDLO 2: KONKRÉTNÍ POŽADAVKY 1. Městská splašková voda se čistí alespoň biologicky nebo jinými stejně účinnými metodami s ohledem na snížení významných ukazatelů. Podstatného snížení musí být dosaženo pro živiny. 2. Vodní hospodářství v průmyslových podnicích se by mělo směřovat k uzavřeným vodním okruhům nebo systémům s vysokým podílem cirkulace, aby se zabránilo produkci odpadních vod, kdekoliv je to možné. 3. Průmyslové odpadní vody by měly být před smíšením s ředícími vodami čištěny odděleně. 4. Odpadní vody obsahující nebezpečné látky nebo jiné relevantní látky nemají být čištěny společně s jinými odpadními vodami, není-li dosaženo stejného snížení obsahu znečišťujících látek ve srovnání s odděleným čištěním jednotlivých toků odpadních vod. Zlepšení kvality odpadní vody nesmí vést k významnému růstu množství škodlivých kalů. 5. Mezní hodnoty emisí obsahujících látky škodlivé pro vodu a vzduch musí být stanoveny ve zvláštních povoleních. 6. Průmyslové podniky a jiné bodové zdroje napojené na městskou čistírnu odpadních vod použijí nejlepší dostupnou technologii, aby odstranily nebezpečné látky, které nemohou být zneškodněny v městské čistírně odpadních vod nebo které mohou narušovat procesy v čistírně. Dále se přijmou opatření v souladu s nejlepšími environmentálními postupy. 7. Znečištění z rybích farem se předchází a zamezuje prosazováním zavádění nejlepších environmentálních postupů a nejlepších dostupných technologií. 8. Znečištění z difúzních zdrojů včetně zemědělských se zamezuje prosazováním zavádění nejlepších environmentálních postupů a nejlepších dostupných technologií. 9. Používané pesticidy musí splňovat kritéria stanovená komisí. PRAVIDLO 3: ZÁSADY PRO VYDÁVÁNÍ POVOLENÍ PRŮMYSLOVÝM PODNIKŮM Smluvní strany se zavazují uplatňovat následující zásady a postupy při vydávání povolení podle čl. 6 odst. 3 této úmluvy. 1. Provozovatel průmyslového podniku dodá údaje a informace příslušnému vnitrostátnímu orgánu na formuláři žádosti. Doporučuje se, aby provozovatel jednal s příslušným vnitrostátním orgánem ohledně údajů požadovaných v žádosti před předložením žádosti orgánu (dohoda o rozsahu požadovaných informací a průzkumu). V žádosti by měly být uvedeny alespoň následující údaje a informace: Všeobecné informace - jméno, odvětví, sídlo a počet zaměstnanců. Současná situace nebo plánované činnosti - místo vypouštění nebo emise, - druh výroby, objem výroby nebo zpracování, - výrobní postupy, - typ a množství surovin, činidel nebo meziproduktů, - množství a kvalita nečištěných odpadních vod a surového plynu ze všech relevantních zdrojů (např. technologická voda, chladící voda), - čištění odpadních vod a surového plynu s uvedením typu, postupu a účinnosti předběžného nebo konečného čištění, - čištěná odpadní voda a surový plyn, s uvedením množství a kvality u výpusti ze zařízení předběžného nebo konečného čištění, - množství a kvalita pevného a tekutého odpadu vznikajícího během postupu čištění odpadních vod a surového plynu, - zpracování pevných a kapalných odpadů, - informace o opatřeních k předcházení provozním selháním a nepředvídaným únikům, - současný stav a možný dopad na životní prostředí. Alternativy a jejich různé dopady týkající se např. ekologických, ekonomických a bezpečnostních aspektů (v případě nutnosti): - jiné možné výrobní postupy, - jiné možné suroviny, činidla nebo meziprodukty, - jiné možné čistírenské technologie. 2. Příslušný vnitrostátní orgán zhodnotí současný stav a potenciální dopad plánované činnosti na životní prostředí. 3. Příslušný vnitrostátní orgán vydá povolení po celkovém vyhodnocení se zvláštním posouzením výše uvedených aspektů. V povolení musí být stanoveno alespoň toto: - charakteristiky všech složek (např. výrobní kapacita), které ovlivňují množství a kvalitu vypouštěného odpadu nebo emisí, - limitní hodnoty pro množství a kvalitu (zátěž nebo koncentrace) přímého nebo nepřímého vypouštění a emisí, - pokyny týkající se: - konstrukce a bezpečnosti, - výrobních procesů nebo činidel, - provozu a údržby čistírenských zařízení, - recyklace materiálů a látek a likvidace odpadů, - typu a rozsahu kontrol prováděných provozovatelem (vlastní kontrola), - opatření přijímaných v případě technologických selhání a nepředvídaných úniků, - předepsaných analytických metod, - harmonogramu modernizace, zdokonalení a výzkumu, prováděného provozovatelem, - časového plánu hlášení provozovatele o sledování nebo o vlastní kontrole, zdokonalení a výzkumných opatření. 4. Příslušný vnitrostátní orgán nebo nezávislá instituce zmocněná příslušným vnitrostátním orgánem: - ověřuje množství a kvalitu výpustí nebo emisí odebíráním vzorků a jejich analyzováním, - kontroluje dosažení podmínek pro povolení, - organizuje sledování různých dopadů vypouštění odpadních vod a emisí do atmosféry, - v případě potřeby reviduje povolení. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ Z LODÍ PRAVIDLO 1: SPOLUPRÁCE Smluvní strany v záležitostech týkajících se ochrany Baltského moře před znečištěním z lodí spolupracují: a) v rámci Mezinárodní námořní organizace, zejména na podpoře rozvoje mezinárodních pravidel, založených mimo jiné na základních zásadách a závazcích této úmluvy, která rovněž zahrnuje podporu zavádění nejlepších dostupných technologií a nejlepších environmentálních postupů, jak je definováno v příloze II; b) na účinném a jednotném zavádění pravidel přijatých Mezinárodní námořní organizací. PRAVIDLO 2: SOUČINNOST PŘI VYŠETŘOVÁNÍ Smluvní strany, aniž je dotčen čl. 4 odst. 3 této úmluvy, si vzájemně pomáhají v pátrání po porušování stávajících právních předpisů o opatřeních proti znečištění, které nastalo nebo je podezření, že nastalo v oblasti Baltského moře. Tato součinnost může zahrnovat, aniž je tím omezena, kontrolu záznamů o ropě, nákladových knih, palubních deníků, provozních deníků strojoven prováděnou příslušnými orgány a odebírání vzorků ropy pro účely analytické identifikace. PRAVIDLO 3: DEFINICE Pro účely této přílohy se rozumí: 1. "správním orgánem" vláda smluvní strany, v jejíž pravomoci je loď provozována. Pokud jde o loď oprávněna plout pod vlajkou nějakého státu, je správním orgánem vláda tohoto státu. Pokud jde o ukotvené nebo plovoucí plošiny využívané k těžbě a průzkumu mořského dna a jeho podloží, přilehlého k pobřeží, nad nímž pobřežní stát vykonává suverénní práva k průzkumu a využívání přírodního bohatství, je správním orgánem vláda dotyčného pobřežního státu; 2. a) "vypouštěním", pokud jde o škodlivé látky nebo o odpadní vody obsahující takové látky, se rozumí každé jakkoli způsobené vypuštění z lodi a zahrnuje jakýkoli únik, odstranění, vylití, prosakování, čerpání, vytékání nebo vyprazdňování; b) "vypouštění" nezahrnuje: i) ukládání odpadu ve smyslu úmluvy o zabránění znečištění moří ukládáním odpadů a jiných látek, uzavřené v Londýně dne 29. prosince 1972; nebo ii) uvolňování škodlivých látek vznikající přímo z těžby, průzkumu a přidruženého zpracování nerostných zdrojů z mořského podloží v blízkosti pobřeží; nebo iii) vypouštění škodlivých látek k účelům oprávněného vědeckého výzkumu směřujícího ke snížení znečištění nebo k jeho kontrole; 3. pojmem "od nejbližší pevniny" od základní linie, od které jsou teritoriální vody daného území stanoveny v souladu s mezinárodním právem; 4. pojem "jurisdikce" se vykládá v souladu s platným mezinárodním právem v daném čase použití nebo výkladu této přílohy; 5. pojmem "Marpol 73/78" mezinárodní Úmluva o zabránění znečištění z lodí z roku 1973, pozměněná příslušným protokolem z roku 1978. PRAVIDLO 4: UPLATNĚNÍ PŘÍLOH K ÚMLUVĚ MARPOL 73/78 S výhradou pravidla 5 uplatní smluvní strany ustanovení příloh k úmluvě Marpol 73/78. PRAVIDLO 5: SPLAŠKY Smluvní strany použijí ustanovení odstavců A až D a F až G tohoto pravidla na vypouštění odpadních vod z lodí provozovaných v oblasti Baltského moře. A. Definice Pro účely tohoto pravidla se: 1. "splašky" rozumí: a) odtoky a jiné odpady z různých druhů toalet, pisoárů a vyústění WC; b) odtoky z lékařských prostor (ošetřoven, nemocničních oddělení, atd.), z umývadel, nádob na mytí a praní a vyústění umístěných v takových prostorách; c) odtoky z prostorů obsahujících živá zvířata; nebo d) jiné odpadní vody smíchané s výše definovanými odtoky; 2. "sběrnou nádrží" rozumí nádrž, používaná pro sběr a přechovávání splašků. B. Použití Ustanovení tohoto pravidla se vztahují na: a) lodě o hrubém výtlaku 200 tun a více, b) lodě o hrubém výtlaku méně než 200 tun schválené pro přepravu více než 10 osob, c) lodě, které nemají změřen hrubý výtlak a které jsou schváleny pro přepravu více než 10 osob. C. Vypouštění splašků 1. S výhradou ustanovení odstavce D tohoto pravidla je vypouštění splašků do moře zakázáno, kromě případů, když: a) loď vypouští rozmělněné a desinfikované splašky s použitím úředně schváleného systému ve vzdálenosti větší než čtyři námořní míle od nejbližší pevniny, nebo splašky, které nejsou rozmělněné nebo desinfikované ve vzdálenosti větší než 12 námořních mil od nejbližší země, pokud v žádném případě splašky, které byly skladovány v sběrných nádržích, nejsou vypouštěny jednorázově, ale mírnou rychlostí, když loď je na cestě a pohybuje se rychlostí ne menší než čtyři uzly; nebo b) loď má v provozu čistírnu splašků, která byla schválena úřady a i) výsledky testů čistírny jsou součástí lodních dokladů, ii) dále, vypouštění nevytváří viditelné plovoucí pevné látky v okolních vodách, ani nezpůsobuje jejich obarvení. 2. Jsou-li splašky míchány s odpady nebo odpadními vodami, které mají odlišné požadavky na vypouštění, použijí se požadavky přísnější. D. Výjimky Odstavec C tohoto pravidla se nevztahuje na: a) vypouštění splašků z lodi nutné pro účely zajištění bezpečnosti lodi a osob na palubě nebo pro záchranu života na moři; nebo b) vypouštění splašků, které je výsledkem poškození lodi nebo jejího zařízení, jestliže všechna rozumná bezpečnostní opatření k zamezení vypouštění nebo jeho omezení na minimum byla provedena před poškozením a po něm. E. Sběrná zařízení 1. Každá smluvní strana se bude usilovat vybavit své přístavy a terminály v oblasti Baltského moře zařízeními pro sběr splašků, které by přiměřeně vyhověly potřebám lodí, jež je využívají, a nezpůsobovaly lodím nežádoucí zdržení. 2. Aby se umožnilo připojení potrubí zařízení pro sběr splašků k lodním vypouštěcímu potrubí, musí být obě potrubí vybavena standardním připojením pro vypouštění v souladu s následující tabulkou: Normalizované rozměry přírub přípojek pro vypouštění Popis | Rozměry | Vnější průměr | 210 mm | Vnitřní průměr | Podle vnějšího průměru trubky | Průměr roztečné kružnice | 170 mm | Otvory v přírubě | 4 otvory v přírubě o průměru 18 mm rovnoměrně rozmístěné na roztečné kružnici výše uvedeného průměru. Šířka otvoru musí být 18 mm | Tloušťka příruby | 16 mm | Šrouby a matice, množství a průměr | Čtyři, každý 16 mm v průměru a vhodné délky | Příruba je konstruována k připojení potrubí o maximálním vnitřním průměru 100 mm a je z oceli nebo jiného rovnocenného materiálu s hladkým povrchem. Tato příruba spolu s vhodným těsněním je způsobilá pro provozní tlak 6 kg/cm2. Pro lodě s boční výškou pět metrů nebo méně může být vnitřní průměr vypouštěcí přípojky 38 mm. F. Úřední prohlídky 1. Lodě používané pro mezinárodní trasy v oblasti Baltského moře podléhají těmto úředním prohlídkám: a) počáteční úřední prohlídka před uvedením lodi do provozu nebo před prvním vydáním osvědčení požadovaného podle odstavce G tohoto pravidla, zahrnující úřední prohlídku lodi, která má zajistit, aby: i) je-li loď vybavena čistírnou splašků, splňovalo toto zařízení provozní požadavky, založené na normách a komisí doporučených testovacích metodách a bylo schváleno správním orgánem, ii) je-li loď vybavena systémem rozmělňování a dezinfikování splašků, splňoval takový systém provozní požadavky založené na normách a testovacích metodách doporučených komisí a byl schválen správním orgánem, iii) je-li loď vybavena sběrnou nádrží pro záchyt všech splašků, byla kapacita této nádrže dostatečná, aby uspokojila úřady s ohledem na záchyt všech splašků vznikajících při provozu lodi, počet osob na palubě a jiné důležité faktory. Sběrná nádrž musí splňovat provozní požadavky založené na normách a testovacích metodách doporučených komisí a musí být schválena správním orgánem a iv) loď byla vybavena potrubím k vypouštění splašků do sběrného zařízení. Potrubí by mělo být vybaveno standardním připojením k pobřežním zařízením v souladu s odstavcem E nebo pro obchodní lodě v souladu s jinými normami, které mohou být uznány správním orgánem jako jsou rychlospojky. Tato úřední prohlídka musí zajistit, aby zařízení, připojení, uspořádání a materiál plně vyhovovaly platným požadavkům tohoto pravidla. Správní orgán uzná "osvědčení o homologaci" pro čistírny splašků vydané správním orgánem jiné smluvní strany; b) pravidelné úřední prohlídky s časovým odstupem určeným správním orgánem, ale nepřekračujícím pět let, zajistí, aby zařízení, připojení, uspořádání a materiál plně vyhovovaly příslušným požadavkům tohoto pravidla. 2. Úřední prohlídky lodi zaměřené na prosazování ustanovení tohoto pravidla provádějí zaměstnanci úřadů. Správní orgán však může pověřit prohlídkami buď inspektory jmenované pro tento účel nebo jím uznávané organizace. V každém případě daný správní orgán plně zajišťuje úplnost a účinnost úředních prohlídek. 3. Po úřední prohlídce lodi nelze provést žádné významné změny na zařízení, připojení, uspořádání nebo materiálu, které byly předmětem úřední prohlídky, bez schválení správního orgánu, kromě přímého přemístění takového zařízení nebo připojení. G. Osvědčení 1. Osvědčení o zabránění znečištění splašky se vydává lodím s osvědčením k přepravě více než 50 osob, které plují na mezinárodních trasách v oblasti Baltském moři, po úřední prohlídce v souladu s ustanoveními odstavce F tohoto pravidla. 2. Takové osvědčení je vydáváno buď správním orgánem nebo osobou či organizací, řádně zmocněnou správním orgánem. V každém případě správní orgán přejímá plnou zodpovědnost za osvědčení. 3. Osvědčení o zabránění znečištění splašky se vystaví ve formě odpovídající vzoru uvedeného v dodatku k příloze IV Marpol 73/78. Není-li jazykem angličtina, obsahuje znění překlad do angličtiny. 4. Osvědčení o zabránění znečištění splašky se vydává na období potvrzené správním orgánem, které nepřesahuje pět let. 5. Osvědčení pozbývá platnosti, pokud byly provedeny významné změny na zařízení, připojení, uspořádání nebo požadovaném materiálu, bez souhlasu správního orgánu, kromě přímého přemístění takového zařízení nebo připojení. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V VÝJIMKY Z OBECNÉHO ZÁKAZU UKLÁDÁNÍ ODPADŮ A JINÝCH LÁTEK V OBLASTI BALTSKÉHO MOŘE PRAVIDLO 1 V souladu s čl. 11 odst. 2 této úmluvy se zákaz ukládání odpadu nevztahuje na ukládání vybagrovaných substrátů v moři za předpokladu, že: a) je ukládání vybagrovaného substrátu obsahujícího škodlivé látky uvedené v příloze I povoleno pouze podle směrnic přijatých komisí a b) ukládání odpadu se provádí na základě předchozího zvláštního povolení, vydaného příslušným vnitrostátním orgánem, buď: i) v oblasti vnitřních a teritoriálních vod smluvní strany; nebo ii) mimo oblast vnitřních a teritoriálních vod, případně kdekoli, po předchozích konzultacích s komisí. Při vydávání takových povolení musí smluvní strana splnit ustanovení pravidla 3 této přílohy. PRAVIDLO 2 1. Příslušný vnitrostátní orgán podle čl. 11 odst. 2 této úmluvy: a) vydává zvláštní povolení stanovené v pravidle 1 této přílohy; b) vede záznamy o povaze a množstvích materiálů povolených uložit a o místě, čase a způsobu uložení; c) shromažďuje dostupné informace o povaze a množství materiálu, který byl v poslední době, před vstupem této úmluvy v platnost, uložen v oblasti Baltského moře, pokud by daný uložený materiál mohl způsobovat kontaminaci vody nebo organismů v oblasti Baltského moře, mohl by být zachycen rybářskými zařízeními nebo jinak způsobovat škody, a o místě, čase a metodě jeho ukládání. 2. Příslušný vnitrostátní orgán vydá zvláštní povolení v souladu s pravidlem 1 této přílohy pro materiály, o jejichž uložení v oblasti Baltského moře se uvažuje: a) naložené na jeho území; b) naložené lodí nebo letadlem registrovaným na jeho území nebo plující pod jeho vlajkou, když nakládání proběhne na území státu, který není smluvní stranou této úmluvy. 3. Každá smluvní strana oznámí komisi a případně další smluvní straně informace blíže určené v pravidle 2 odst. 1 písm. c) této přílohy. Postup, který je třeba dodržet, a povahu takových zpráv stanoví komise. PRAVIDLO 3 Při vydávání zvláštních povolení podle pravidla 1 této přílohy zváží příslušný vnitrostátní orgán: a) množství vybagrovaných substrátů, které má být uloženo; b) obsah škodlivých látek uvedených v příloze I; c) místo (například souřadnice oblasti ukládání odpadu, hloubka a vzdálenost od pobřeží) a jeho vztah k oblastem zvláštního zájmu (například rekreační oblasti, místa vytírání, školky a rybolovné oblasti, atd.); d) charakteristiky vody, jestliže je ukládání odpadu prováděno mimo teritoriální vody, sestávající z: i) hydrografických charakteristik (například teplota, slanost, hustota, profil); ii) chemických vlastností (například pH, rozpuštěný kyslík, živiny); iii) biologických charakteristik (například primární produkce a bentická fauna). Údaje by měly zahrnovat dostatečné informace o ročních průměrných úrovních a sezónních odchylkách vlastností uvedených v tomto odstavci; e) existenci a účinky jiného ukládání odpadu, pravděpodobně provedeného v oblasti ukládání. PRAVIDLO 4 Zprávy zpracované v souladu s čl. 11 odst. 5 této úmluvy zahrnují informace, které je třeba dodat na formuláři pro zprávu, který stanoví komise. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VI ZABRÁNĚNÍ ZNEČIŠTĚNÍ Z ČINNOSTÍ V POBŘEŽNÍCH VODÁCH PRAVIDLO 1: DEFINICE Pro účely této přílohy se rozumí: 1. "činností v pobřežních vodách" jakýkoli průzkum a těžba ropy a plynu pomocí ukotvených nebo plovoucích zařízení nebo konstrukcí v pobřežních vodách včetně všech přidružených činností; 2. "zařízením v pobřežních vodách" každé ukotvené nebo plovoucí zařízení nebo konstrukce v pobřežních vodách, sloužící k průzkumu plynu nebo ropy, k jejich těžbě nebo k výrobním činnostem nebo k nakládání či vykládání ropy; 3. "průzkumem" všechny vrtné aktivity, nikoli však výzkum seismický; 4. "využíváním" všechny výroby, testovací vrty nebo podpůrná činnost. PRAVIDLO 2: UŽÍVÁNÍ NEJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH TECHNOLOGIÍ A NEJLEPŠÍCH ENVIRONMENTÁLNÍCH POSTUPŮ Smluvní strany se zavazují předcházet a zamezovat znečištění z činností v pobřežních vodách využitím zásad nejlepších dostupných technologií a nejlepších environmentálních postupů, jak jsou definovány v příloze II. PRAVIDLO 3: HODNOCENÍ DOPADU NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A JEHO SLEDOVÁNÍ 1. Hodnocení dopadu na životní prostředí se provede před povolením zahájení činností v pobřežních vodách. V případě využívání podle pravidla 5 musí být závěry tohoto hodnocení oznámeny komisi před povolením zahájení činnosti v pobřežních vodách. 2. V souvislosti s hodnocením dopadu na životní prostředí se rovněž musí vyhodnotit citlivost životního prostředí mořské oblasti v okolí navrhovaného zařízení v pobřežních vodách, s ohledem na: a) důležitost oblasti pro ptactvo a mořské savce; b) důležitost oblasti jako loviště ryb nebo místa vytírání pro ryby, měkkýše a korýše a pro produkci vodních rostlin a živočichů; c) důležitost oblasti pro rekreaci; d) složení sedimentu měřené jako: zrnitost, sušina, zhášivost, celkový obsah uhlovodíků a obsah Ba, Cr, Pb, Cu, Hg a Cd; e) hojnost a rozmanitost bentické fauny a obsah vybraných alifatických a aromatických uhlovodíků. 3. Za účelem sledování následných účinků průzkumné fáze studií činnosti v pobřežních vodách je třeba před a po činnosti provést alespoň měření uvedená pod písmenem d). 4. Za účelem sledování následných účinků exploatační fáze studií činnosti v pobřežních vodách je třeba před činností, v ročních intervalech během činnosti a po jejím ukončení provést alespoň měření uvedená pod písmeny d) a e). PRAVIDLO 4: VYPOUŠTĚNÍ ODPADU VE FÁZI PRŮZKUMU 1. Použití olejového vrtného výplachu nebo výplachů obsahujících jiné škodlivé látky musí být omezeno na případy, kdy je to nutné z geologických, technických nebo bezpečnostních důvodů, a pouze po předchozím schválení příslušným vnitrostátním orgánem. V takových případech se přijmou vhodná opatření a instalují se příslušná zařízení, aby se předcházelo vypouštění těchto kalů do mořského prostředí. 2. Olejové vrtné kaly a drť vznikající použitím olejových vrtných výplachů se nesmějí vypouštět do oblasti Baltského moře, ale musí se dopravit na břeh ke konečnému zpracování nebo k likvidaci způsobem přijatelným pro životní prostředí. 3. Vypouštění vodních vrtných kalů a drti podléhá povolení příslušného vnitrostátního orgánu. Před povolením musí být u vodních výplachů prokázána jejich nízká toxicita. 4. Vypouštění drti vznikající používáním vodních vrtných výplachů nesmí být povolováno ve vymezených zvláště citlivých částech oblasti Baltského moře nebo v mělkých oblastech s omezenou výměnou vody a v oblastech charakterizovaných vzácnými, cennými nebo zvláště zranitelnými ekosystémy. PRAVIDLO 5: VYPOUŠTĚNÍ ODPADU VE FÁZI TĚŽBY Navíc k ustanovením přílohy IV se na tato vypouštění uplatní následující opatření: a) všechny chemikálie a materiály se dopravují na břeh a mohou být vypouštěny pouze výjimečně po obdržení povolení od příslušného vnitrostátního orgánu pro každou jednotlivou činnost; b) vypouštění provozní a zátěžové vody je zakázáno, pokud není prokázáno odběrem vzorků a analytickými metodami schválenými komisí, že obsahují méně než 15 mg/l oleje; c) jestliže shody s touto mezní hodnotou nelze dosáhnout použitím nejlepších environmentálních postupů a nejlepších dostupných technologií, může příslušný vnitrostátní orgán vyžadovat přiměřená dodatečná opatření, aby se předešlo možnému znečištění mořského prostředí oblasti Baltského moře a je-li to nutné, může povolit vyšší mezní hodnotu, která však musí být co možná nejnižší a v žádném případě nesmí překročit 40 mg/l; obsah oleje se měří způsobem uvedeným v písmenu b). d) povolené vypouštění nesmí v žádném případě vytvářet jakýkoli nepřijatelný účinek na mořské prostředí; e) aby se zužitkoval budoucí rozvoj čistírenské a výrobní technologie, příslušný vnitrostátní orgán pravidelně reviduje povolení k vypouštění a souběžně se revidují i mezní hodnoty pro vypouštění. PRAVIDLO 6: POSTUP PODÁVÁNÍ ZPRÁV Každá smluvní strana si vyžádá, aby zpracovatel nebo jiná osoba, mající zodpovědnost za zařízení v pobřežních vodách, podávala zprávy v souladu s ustanoveními pravidla 5 odst. 1 přílohy VII této úmluvy. PRAVIDLO 7: PLÁNY PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI Každé zařízení v pobřežních vodách musí mít nouzový plán pro znečištění schválený v souladu s postupem stanoveným příslušným vnitrostátním orgánem. Plán musí obsahovat informace o vyhlašování poplachu a systémech spojení, organizaci protiopatření, seznam předem rozmístěného vybavení a popis opatření, která se přijímají při různých typech havarijního znečištění. PRAVIDLO 8: NEPOUŽÍVANÁ ZAŘÍZENÍ V POBŘEŽNÍCH VODÁCH Smluvní strany zajistí, že opuštěná, nepoužívaná a nepředvídaně zničená zařízení v pobřežních vodách budou zcela odstraněna a dopravena na břeh na zodpovědnost vlastníka a že nepoužívané vrty budou zaplombovány. PRAVIDLO 9: VÝMĚNA INFORMACÍ Smluvní strany si nepřetržitě vyměňují informace prostřednictvím komise o umístění a povaze všech plánovaných nebo realizovaných pobřežních činností a o povaze a množstvích vypouštěných odpadů, a rovněž o nouzových opatřeních, která jsou závazná. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA VII REAKCE NA HAVARIJNÍ ZNEČIŠTĚNÍ PRAVIDLO 1: OBECNÁ USTANOVENÍ 1. Smluvní strany se zavazují udržovat připravenost reagovat na havarijní znečištění ohrožující mořské prostředí oblasti Baltského moře. Tato připravenost zahrnuje vhodné zařízení, lodě a lidské zdroje, připravené k činnostem v pobřežních vodách i na širém moři. 2. a) Kromě havarijního znečištění podle článku 13 smluvní strany také bez prodlení oznámí havarijní znečištění, ke kterému dojde v oblasti jejich zásahu, které ovlivní nebo pravděpodobně ovlivní zájmy dalších smluvních stran. b) V případě významného havarijního znečištění se také informují co možná nejdříve další smluvní strany. 3. Smluvní strany souhlasí, že podle svých schopností a dostupnosti příslušných zdrojů budou spolupracovat při zásazích proti havarijnímu znečištění, je-li tato součinnost ospravedlnitelná vážností takových nehod. 4. Smluvní strany přijmou dále opatření: a) k provádění pravidelného dozoru mimo své pobřeží a b) k jiným formám spolupráce a k výměny informací s dalšími smluvními stranami za účelem zlepšení připravenosti reagovat na havarijní znečištění. PRAVIDLO 2: PLÁNY PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI Každá smluvní strana vypracuje vnitrostátní plán pro nepředvídané události a případně ve spolupráci s dalšími smluvními stranami dvoustranné nebo mnohostranné plány pro společné reakce na havarijní znečištění. PRAVIDLO 3: DOZOR 1. K předcházení porušování stávajících pravidel o předcházení znečištění z lodí smluvní strany rozvíjejí a uplatňují, jednotlivě nebo ve spolupráci, inspekční činnost pokrývající oblast Baltského moře, aby zjišťovaly a monitorovaly ropu a další látky vypouštěné do moře. 2. Smluvní strany zajistí vhodná opatření k provádění inspekce podle odstavce 1 s využitím mimo jiné letecké inspekce vybavené dálkovými čidly. PRAVIDLO 4: OBLASTI ZÁSAHU Smluvní strany se co nejdříve dvoustranně nebo mnohostranně dohodnou na těch částech oblasti Baltského moře, v nichž budou provádět inspekční činnost a zásahové akce, kdykoli dojde nebo pravděpodobně dojde k významnému havarijnímu znečištění. Takové smlouvy nesmí být v rozporu s žádnými dalšími smlouvami mezi smluvními stranami, týkající se stejného předmětu. Sousední státy zajistí harmonizaci různých smluv. Smluvní strany budou informovat další smluvní strany a komisi o takových smlouvách. PRAVIDLO 5: POSTUP PODÁVÁNÍ ZPRÁV 1. a) Každá smluvní strana požádá kapitány nebo jiné osoby zodpovědné za lodě plovoucí pod její vlajkou, aby hlásili bez prodlení každou událost na svých lodích zahrnující vypouštění nebo možné vypouštění ropy nebo jiných škodlivých látek. b) Zprávu vyhotoví nejbližší pobřežní stát v souladu s ustanoveními článku 8 a protokolu I Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí z roku 1973, pozměněné příslušným protokolem z roku 1978 (Marpol 73/78). c) Smluvní strany požádají kapitány nebo jiné osoby zodpovědné za lodě a piloty letadel, aby podávali bez prodlení a v souladu s tímto systémem hlášení o významných únicích ropy nebo jiných škodlivých látek pozorovaných na moři. Takové zprávy by měly pokud možno obsahovat tyto informace: čas, polohu, vítr a podmínky na moři a druh, rozsah a možný zdroj zpozorovaného úniku. 2. Ustanovení odstavce 1 bodu b) se použijí rovněž pro ukládání odpadů prováděné podle čl. 11 odst. 4 této úmluvy. PRAVIDLO 6: NOUZOVÁ OPATŘENÍ NA LODÍCH 1. Každá smluvní strana vyžaduje, aby lodě zmocněné plout pod její vlajkou měly na palubě lodní nouzový plán pro případ znečištění ropou, jak je požadováno a jak je to v souladu s ustanoveními úmluvy Marpol 73/78. 2. Každá smluvní strana požádá kapitány lodí plovoucích pod její vlajkou nebo, v případě ukotvených nebo plovoucích plošin provozovaných v její jurisdikci, osoby zodpovědné za plošiny, aby poskytli v případě havarijního znečištění a na žádost příslušných orgánů takové podrobné informace o lodi a jejím nákladu nebo v případě plošiny o její výrobě, které jsou důležité pro předcházení nebo řešení znečištění moře, a aby spolupracovali s těmito orgány. PRAVIDLO 7: ZÁSAHOVÁ OPATŘENÍ 1. Smluvní strana provede, dojde-li k havarijnímu znečištění v její zásahové oblasti, potřebné vyhodnocení situace a přiměřeně zasáhne, aby zabránila nebo zmenšila na minimum následné účinky znečištění. 2. a) Smluvní strany s výhradou písmena b) použijí k zásahu proti havarijnímu znečištění mechanické prostředky. b) Chemická činidla mohou být použita pouze ve výjimečných případech a na základě povolení příslušného vnitrostátního orgánu pro každý jednotlivý případ. 3. Je-li skvrna unášena nebo pravděpodobně unášena do zásahové oblasti jiné smluvní strany, musí být tato strana bez prodlení informována o situaci a o provedených opatřeních. PRAVIDLO 8: POMOC 1. V souladu s ustanoveními odstavce 3 pravidlo 1: a) smluvní strany jsou oprávněny dovolávat se pomoci u dalších smluvních stran, když zasahují proti havarijnímu znečištění na moři, a b) smluvní strany vyvinou nejvyšší úsilí, aby takovou pomoc poskytly. 2. Smluvní strany přijmou nutná legislativní nebo administrativní opatření, aby usnadnily: a) příjezd, využití a odjezd ze svého území lodím, letadlům a jiným druhům dopravních prostředků zasahujícím proti havarijnímu znečištění, nebo převážejícím personál, náklady, materiály a výstroj, požadovanou pro řešení takové nehody, a b) rychlý přesun personálu, nákladů, materiálů a výstroje uvedené v písmenu a) na své, přes své a ze svého území. PRAVIDLO 9: ÚHRADA NÁKLADŮ NA POMOC 1. Smluvní strany ponesou náklady na pomoc uvedenou v pravidle 8 v souladu s tímto pravidlem. 2. a) Jestliže byla akce provedena jednou smluvní stranou na naléhavou žádost jiné smluvní strany, žádající strana uhradí straně pomáhající její náklady na akci. Jestliže je žádost žádající stranou zrušena, nese žádající strana náklady do té doby vynaložené pomáhající stranou nebo jí způsobené. b) Jestliže činnost byla podniknuta smluvní stranou z její vlastní iniciativy, ponese tato strana náklady na svou akci. c) Zásady stanovené výše v písmenech a) a b) se uplatní, pokud se dotyčné strany v každém jednotlivém případě nedohodnou jinak. 3. Pokud není dohodnuto jinak, náklady na akci podniknutou smluvní stranou na žádost jiné smluvní strany se spravedlivě vypočítají v souladu se právem a běžnou praxí pomáhající strany, jíž se úhrada takových nákladů týká. 4. Ustanovení tohoto pravidla nesmí být v žádném případě vykládána k újmě práva smluvních stran přijímat úhrady od třetích stran na náklady akcí řešících havarijní znečištění podle jiných uplatnitelných ustanovení a pravidel mezinárodního práva a vnitrostátních nebo nadnárodních předpisů. PRAVIDLO 10: PRAVIDELNÁ SPOLUPRÁCE 1. Každá smluvní strana poskytne informace jiné smluvní straně a komisi o: a) své organizaci řešení ropných skvrn a jiných škodlivých látek na moři; b) svých pravidlech a jiných dokumentech, které mají přímý vliv na připravenost k zásahu proti znečištění moře, způsobeném ropou a jinými škodlivými látkami; c) příslušných orgánech zodpovědných za příjem a odesílání zpráv o znečištění moře způsobeném ropou a jinými škodlivými látkami; d) příslušných orgánech zabývajících se otázkami týkajícími se opatření o vzájemné pomoci, informací a spolupráce mezi smluvními stranami podle této přílohy a e) akcích provedených v souladu s pravidly 7 a 8 této přílohy. 2. Smluvní strany si vyměňují informace o programech výzkumu a vývoje, o výsledcích týkajících se způsobů řešení znečištění moře ropou a jinými škodlivými látkami a o zkušenostech s inspekčními činnostmi a se zásahy proti takovým znečištěním. 3. Smluvní strany pořádají pravidelná společná operativně taktická a poplachová cvičení. 4. Smluvní strany spolupracují v Mezinárodní námořní organizaci v záležitostech týkajících se provádění a dalšího rozvoje Mezinárodní úmluvy o připravenosti, reakci a spolupráci v případě ropného znečištění. PRAVIDLO 11: TAKTICKÁ PŘÍRUČKA HELCOM Smluvní strany souhlasí, pokud je to proveditelné, s uplatněním zásad a pravidel zahrnutých do Příručky o spolupráci v boji proti znečištění moře, podrobně rozvádějící tuto přílohu a přijaté komisí nebo výborem jmenovaným komisí pro tento účel. --------------------------------------------------