ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST IV - OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ - Článek IV-438



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0187 - 0187



Článek IV-438 Nástupnictví a právní kontinuita 1. Evropská unie založená touto smlouvou je nástupkyní Evropské unie založené Smlouvou o Evropské unii a Evropského společenství. 2. Orgány, instituce a jiné subjekty existující ke dni vstupu této smlouvy v platnost vykonávají, s výhradou článku IV-439, své pravomoci podle této smlouvy ve složení k uvedenému dni, dokud nebudou přijata nová ustanovení za použití této smlouvy nebo do konce jejich funkčního období. 3. Akty orgánů, institucí a jiných subjektů přijaté na základě smluv a aktů zrušených článkem IV-437 zůstávají v platnosti. Jejich právní účinky jsou zachovány až do jejich zrušení, zániku nebo pozměnění za použití této smlouvy. Totéž platí pro dohody uzavřené mezi členskými státy na základě smluv a aktů zrušených článkem IV-437. Ostatní části acquis communautaire a acquis Unie, které existují v okamžiku vstupu této smlouvy v platnost, zejména interinstitucionální dohody, rozhodnutí a dohody zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, smlouvy uzavřené členskými státy, týkající se fungování Unie nebo Společenství nebo mající souvislost s jejich činností, prohlášení, včetně prohlášení učiněných v rámci mezivládních konferencí, jakož i usnesení nebo jiné postoje Evropské rady nebo Rady a ty, které se týkají Unie nebo Společenství a byly přijaty vzájemnou dohodou členských států, jsou rovněž zachovány až do svého zrušení nebo pozměnění. 4. Judikatura Soudního dvora Evropských společenství a Soudu prvního stupně, týkající se výkladu a uplatňování smluv a aktů zrušených článkem IV-437, jakož i aktů a smluv přijatých k jejich uplatňování, obdobně zůstávají zdrojem výkladu práva Unie a zejména srovnatelných ustanovení Ústavy. 5. Kontinuita právních a správních řízení zahájených před vstupem této smlouvy v platnost je zajištěna v souladu s Ústavou. Orgány, instituce a jiné subjekty odpovědné za tato řízení přijmou za tímto účelem všechna nezbytná opatření. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ZÁVĚREČNÝ AKT - A.Prohlášení týkající se ustanovení Ústavy - 17.Prohlášení k článku III-184



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0460 - 0461



17. Prohlášení k článku III-184 Pokud jde o článek III-184, konference potvrzuje, že zvyšování růstového potenciálu a zajištění zdravého rozpočtového stavu jsou dva pilíře hospodářské a rozpočtové politiky Unie a členských států. Pakt stability a růstu je významným nástrojem pro dosažení těchto cílů. Konference znovu potvrzuje svou oddanost ustanovením týkajícím se Paktu stability a růstu, která tvoří rámec pro koordinaci rozpočtových politik členských států. Konference potvrzuje, že systém založený na pravidlech je nejlepší zárukou dodržování závazků a rovného zacházení se všemi členskými státy. V tomto rámci konference rovněž znovu potvrzuje svou oddanost cílům Lisabonské strategie: vytváření pracovních míst, strukturálním reformám a sociální soudržnosti. Cílem Unie je dosažení vyrovnaného hospodářského růstu a cenové stability. Proto je třeba, aby hospodářské a rozpočtové politiky stanovily správné priority v oblasti hospodářských reforem, inovace, konkurenceschopnosti a posílení soukromých investic a spotřeby v obdobích slabého hospodářského růstu. To by se mělo odrážet ve směřování rozpočtových rozhodnutí na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, zejména prostřednictvím restrukturalizace příjmů a výdajů veřejných rozpočtů, za současného dodržování rozpočtové kázně v souladu s Ústavou a Paktem stability a růstu. Rozpočtové a hospodářské výzvy, kterým členské státy čelí, podtrhují význam zdravé rozpočtové politiky v celém hospodářském cyklu. Konference se dohodla, že by členské státy měly aktivně vyžívat období hospodářského oživení za účelem konsolidace veřejných financí a zlepšení rozpočtového stavu. Cílem je postupně docílit rozpočtového přebytku v časech konjunktury, který vytvoří nezbytnou rezervu pro období hospodářského poklesu, a přispět tak k dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Členské státy očekávají případné návrhy Komise a další příspěvky členských států určené k posílení a vyjasnění provádění Paktu stability a růstu. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k posílení růstového potenciálu svých ekonomik. Tento cíl by mohla podpořit lepší koordinace hospodářských politik. Toto prohlášení nepředjímá budoucí rozhovory o Paktu stability a růstu. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA V - OBLASTI, VE KTERÝCH UNIE MŮŽE VÉST PODPŮRNOU, KOORDINAČNÍ NEBO DOPLŇKOVOU ČINNOST - Oddíl 2 - Průmysl - Článek III-279



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0125 - 0125



Článek III-279 1. Unie a členské státy zajistí, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. Za tímto účelem a v souladu se systémem volného a konkurenčního trhu se jejich činnost zaměří na a) urychlené přizpůsobování průmyslu strukturálním změnám; b) podporu vytváření prostředí příznivého pro rozvoj podnikání v rámci Unie, zejména malých a středních podniků; c) podporu prostředí příznivého pro spolupráci mezi podniky; d) podporu dokonalejšího využívání průmyslového potenciálu v oblasti inovace, výzkumu a technologického rozvoje. 2. Členské státy navzájem projednávají ve spolupráci s Komisí svou činnost a podle potřeby ji koordinují. Komise může vyvinout jakékoli užitečné podněty na podporu takové koordinace, zejména podněty s cílem stanovit směry a ukazatele, pořádat výměnu osvědčených postupů a připravit nezbytné podklady pro pravidelný dohled a hodnocení. Evropský parlament je plně informován. 3. Unie přispívá k dosahování cílů uvedených v odstavci 1 prostřednictvím politik a činností, které provádí na základě ostatních ustanovení Ústavy. Evropský zákon nebo rámcový zákon může stanovit zvláštní opatření určená na podporu činností, které jsou v členských státech prováděny k dosažení cílů uvedených v odstavci 1, s vyloučením harmonizace právních předpisů členských států. Přijme se po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem. Tento oddíl nevytváří podklad pro zavádění jakýchkoli opatření Unií, která by mohla vést k narušení hospodářské soutěže nebo která by obsahovala daňová ustanovení nebo ustanovení týkající se práv a zájmů zaměstnaných osob. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST I - HLAVA V - VÝKON PRAVOMOCÍ UNIE - KAPITOLA II - ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ - Článek I-42



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0032 - 0032



Článek I-42 Zvláštní ustanovení týkající se prostoru svobody, bezpečnosti a práva 1. Unie vytváří prostor svobody, bezpečnosti a práva a) přijímáním evropských zákonů a rámcových zákonů určených, je-li to nutné, ke sbližování právních předpisů členských států v oblastech uvedených v části III, b) podporou vzájemné důvěry mezi příslušnými orgány členských států, zejména na základě vzájemného uznávání soudních a mimosoudních rozhodnutí, c) operativní spoluprací příslušných orgánů členských států včetně policie, celních orgánů a dalších orgánů specializovaných na předcházení trestným činům a jejich odhalování. 2. Vnitrostátní parlamenty se mohou v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva podílet na mechanismech hodnocení uvedených v článku III-260. Jsou zapojeny do politické kontroly činnosti Europolu a do hodnocení činnosti Eurojustu podle článků III-276 a III-273. 3. Členské státy mají právo podnětu v oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech podle článku III-264. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA V - VNĚJŠÍ ČINNOST UNIE - KAPITOLA II - SPOLEČNÁ ZAHRANIČNÍ A BEZPEČNOSTNÍ POLITIKA - Oddíl 1 - Společná ustanovení - Článek III-300



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0135 - 0136



Článek III-300 1. Evropská rozhodnutí podle této kapitoly přijímá Rada jednomyslně. Zdrží-li se člen Rady hlasování, může to odůvodnit formálním prohlášením. V takovém případě není povinen provést evropské rozhodnutí, uznává však, že rozhodnutí zavazuje Unii. V duchu vzájemné solidarity se dotyčný členský stát zdrží jakékoli činnosti, která by se mohla dostat do rozporu s činností Unie založené na takovém rozhodnutí nebo jí bránit, a ostatní členské státy jeho postoj uznávají. Zastupují-li členové Rady, kteří učinili takové prohlášení, nejméně jednu třetinu členských států, které představují nejméně jednu třetinu obyvatelstva Unie, není rozhodnutí přijato. 2. Odchylně od odstavce 1 rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou, a) přijímá-li evropské rozhodnutí, které vymezuje akci nebo postoj Unie na základě evropského rozhodnutí Evropské rady, týkajícího se strategických zájmů a cílů Unie podle čl. III-293 odst. 1, b) přijímá-li evropské rozhodnutí, které vymezuje akci nebo postoj Unie, na návrh, jenž jí předkládá ministr zahraničních věcí Unie na základě zvláštní žádosti, kterou mu Evropská rada předala z vlastního podnětu nebo z podnětu tohoto ministra, c) přijímá-li evropské rozhodnutí, jímž se provádí evropské rozhodnutí vymezující akci nebo postoj Unie; d) přijímá-li evropské rozhodnutí o jmenování zvláštního zástupce podle článku III-302. Prohlásí-li člen Rady, že se ze zásadních důvodů vnitrostátní politiky, které musí uvést, zamýšlí postavit proti přijetí evropského rozhodnutí, která má být přijato kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Ministr zahraničních věcí Unie v úzké konzultaci s dotyčným členským státem hledá přijatelné řešení pro tento stát. Pokud je nenajde, může Rada kvalifikovanou většinou požádat, aby byla věc předložena Evropské radě k jednomyslnému evropskému rozhodnutí. 3. V souladu s čl. I-40 odst. 7 může Evropská rada jednomyslně přijmout evropské rozhodnutí, jímž stanoví, že Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou v jiných případech než uvedených v odstavci 2 tohoto článku. 4. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí na rozhodnutí související s vojenstvím nebo obranou. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA IV - PROSTOR SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA - Oddíl 2 - Politiky týkající se kontrol na hranicích, azylu a přistěhovalectví - Článek III-267



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0116 - 0116



Článek III-267 1. Unie vyvíjí společnou přistěhovaleckou politiku, jejímž cílem je ve všech etapách zajistit účinné řízení migračních toků, spravedlivé zacházení pro příslušníky třetích zemí oprávněně pobývající v členských státech, jakož i předcházení a zesílená opatření pro boj proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodu s lidmi. 2. Pro účely odstavce 1 evropský zákon nebo rámcový zákon stanoví opatření v těchto oblastech: a) podmínky vstupu a pobytu a pravidla, podle nichž členské státy udělují dlouhodobá víza a vydávají povolení k pobytu, včetně těch, která jsou udělována a vydávána za účelem slučování rodin; b) vymezení práv státních příslušníků třetích zemí oprávněně pobývajících v členském státě, včetně podmínek upravujících svobodu pohybovat se a pobývat v ostatních členských státech; c) nedovolené přistěhovalectví a nedovolený pobyt včetně vyhoštění a vracení osob s neoprávněným pobytem; d) boj proti obchodu s lidmi, především s ženami a dětmi. 3. Unie může se třetími zeměmi uzavřít dohody o navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo již nesplňují podmínky pro vstup, zdržování se nebo pobyt na území některého členského státu, do země původu nebo do země, odkud přicházejí. 4. Evropský zákon nebo rámcový zákon může stanovit opatření pro povzbuzení a podporu činnosti členských států k podpoře integrace státních příslušníků třetích zemí oprávněně pobývajících na jejich území, s vyloučením harmonizace právních předpisů členských států. 5. Tento článek se nedotýká práva členských států stanovit objem vstupů státních příslušníků třetích zemí přicházejících z třetích zemí na jejich území s cílem hledat tam práci jako zaměstnanci nebo osoby samostatně výdělečně činné. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA I - INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 1 - Orgány - Pododdíl 7 - Účetní dvůr - Článek III-385



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0166 - 0167



Článek III-385 1. Členové Účetního dvora jsou vybíráni z osob, které ve svých státech pracují nebo pracovaly v orgánech vnější kontroly účetnictví nebo které mají pro tuto funkci zvláštní kvalifikaci. Musí poskytovat veškeré záruky nezávislosti. 2. Členové Účetního dvora jsou jmenováni na dobu šesti let. Mohou být jmenováni opakovaně. Rada přijme evropské rozhodnutí, jímž se stanoví seznam členů sestavený podle návrhů podaných každým členským státem. Rozhoduje po konzultaci s Evropským parlamentem. Členové Účetního dvora volí ze svého středu předsedu na dobu tří let. Předseda může být zvolen opakovaně. 3. Členové Účetního dvora při plnění svých úkolů nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu. Zdrží se jakéhokoli jednání neslučitelného se svou funkcí. 4. Během funkčního období nesmějí členové Účetního dvora vykonávat žádnou jinou výdělečnou nebo nevýdělečnou profesionální činnost. Při svém nástupu do funkce se slavnostně zavazují respektovat během výkonu své funkce i po jejím ukončení povinnosti vyplývající z jejich postavení, zejména povinnost čestného a zdrženlivého jednání při přijímání některých funkcí nebo některých výhod po uplynutí funkčního období. 5. Mimo případy pravidelných obměn a smrti končí výkon funkce členů Účetního dvora odstoupením nebo odvoláním vyhlášeným Soudním dvorem podle odstavce 6. Dotyčný člen je nahrazen pro zbývající část funkčního období. Mimo případy odvolání zastávají členové Účetního dvora svou funkci až do okamžiku svého nahrazení. 6. Člen Účetního dvora může být odvolán ze své funkce a zbaven nároku na důchod nebo jej nahrazující požitky jen v případě, že Soudní dvůr na žádost Účetního dvora shledá, že přestal splňovat podmínky nezbytné k výkonu jeho funkce nebo neplní povinnosti vyplývající z jeho funkce. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST I - HLAVA IV - ORGÁNY A INSTITUCE UNIE - KAPITOLA I - INSTITUCIONÁLNÍ RÁMEC - Článek I-27



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0023 - 0023



Článek I-27 Předseda Evropské komise 1. S přihlédnutím k volbám do Evropského parlamentu a po náležitých konzultacích navrhne Evropská rada kvalifikovanou většinou Evropskému parlamentu kandidáta na funkci předsedy Komise. Tohoto kandidáta zvolí Evropský parlament většinou hlasů všech svých členů. Nezíská-li potřebnou většinu, navrhne Evropská rada do jednoho měsíce kvalifikovanou většinou nového kandidáta, který bude zvolen Evropským parlamentem stejným postupem. 2. Rada společnou dohodou se zvoleným předsedou přijme seznam dalších osob, které navrhuje jmenovat členy Komise. Budou vybráni na základě návrhů členských států v souladu s kritérii uvedenými v čl. I-26 odst. 4 a odst. 6 druhém pododstavci. Předseda, ministr zahraničních věcí Unie a ostatní členové Komise podléhají jako sbor schválení Evropským parlamentem. Na základě tohoto schválení jmenuje Evropská rada Komisi kvalifikovanou většinou. 3. Předseda Komise a) vymezuje směry, v jejichž rámci Komise plní své úkoly; b) rozhoduje o vnitřní organizaci Komise, aby zajistil soudržnost, výkonnost a kolegialitu její činnosti; c) jmenuje místopředsedy, kromě ministra zahraničních věcí Unie, z řad členů Komise. Člen Komise odstoupí, pokud jej k tomu předseda vyzve. Ministr zahraničních věcí Unie odstoupí postupem podle čl. I-28 odst. 1, pokud jej k tomu předseda vyzve. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST II - LISTINA ZÁKLADNÍCH PRÁV UNIE - HLAVA IV - SOLIDARITA - Článek II-92



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0048 - 0048



Článek II-92 Zákaz dětské práce a ochrana mladých lidí při práci Dětská práce se zakazuje. Minimální věk pro přijetí do zaměstnání nesmí být nižší než věk pro ukončení povinné školní docházky, aniž jsou dotčena pravidla, která jsou příznivější pro mladé lidi, a omezené výjimky. Mladí lidé přijatí do práce musí práci vykonávat za podmínek odpovídajících jejich věku a být chráněni před hospodářským vykořisťováním a před jakoukoli prací, která by mohla ohrozit jejich bezpečnost, zdraví nebo tělesný, duševní, mravní nebo sociální rozvoj nebo narušit jejich vzdělávání. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST I - HLAVA III - PRAVOMOCI UNIE - Článek I-11



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0014 - 0015



Článek I-11 Základní zásady 1. Vymezení pravomocí Unie se řídí zásadou svěření pravomocí. Výkon těchto pravomocí se řídí zásadami subsidiarity a proporcionality. 2. Podle zásady svěření pravomocí jedná Unie v mezích pravomocí svěřených jí v Ústavě členskými státy pro dosažení cílů v ní uvedených. Pravomoci, které nejsou Ústavou Unii svěřeny, náležejí členským státům. 3. Podle zásady subsidiarity jedná Unie v oblastech, které nespadají do její výlučné pravomoci, pouze tehdy a do té míry, pokud cílů zamýšlené činnosti nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy na úrovni ústřední, regionální či místní, ale spíše jich, z důvodu jeho rozsahu či účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Orgány Unie uplatňují zásadu subsidiarity v souladu s Protokolem o používání zásad subsidiarity a proporcionality. Vnitrostátní parlamenty dbají na dodržování uvedené zásady v souladu s postupem uvedeným v tomto protokolu. 4. Podle zásady proporcionality nepřekročí obsah ani forma činnosti Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Ústavy. Orgány uplatňují zásadu proporcionality v souladu s Protokolem o používání zásad subsidiarity a proporcionality. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ZÁVĚREČNÝ AKT - B. Prohlášení týkající se protokolů připojených k Ústavě - Prohlášení k Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky - 33.Prohlášení o výsostných oblastech Spojeného království Velké Británie a Severního Irska na Kypru



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0466 - 0467



33. Prohlášení o výsostných oblastech Spojeného království Velké Británie a Severního Irska na Kypru KONFERENCE, připomínajíc, že společné prohlášení o výsostných oblastech Spojeného království Velké Británie a Severního Irska na Kypru přiložené k závěrečnému aktu smlouvy o přistoupení Spojeného království k Evropským společenstvím stanovilo, že právní úprava, kterou se budou řídit vztahy mezi Evropským hospodářským společenstvím a výsostnými oblastmi, bude stanovena v rámci případné dohody mezi Společenstvím a Kyperskou republikou, berouc v úvahu ustanovení Smlouvy o založení Kyperské republiky (dále jen "zakládající smlouva") a související výměny nót ze dne 16. srpna 1960 týkající se výsostných území, přihlížejíc k výměně nót mezi vládou Spojeného království a vládou Kyperské republiky týkající se správy výsostných oblastí ze dne 16. srpna 1960 a připojeného prohlášení vlády Spojeného království, že jedním z hlavních cílů, jichž je třeba dosáhnout, je ochrana zájmů osob s bydlištěm nebo pracujících ve výsostných oblastech, a domnívajíc se v této souvislosti, že uvedené osoby by měly v co nejširší míře podléhat stejnému zacházení jako osoby s bydlištěm nebo pracující v Kyperské republice, přihlížejíc dále k ustanovením zakládající smlouvy týkajícím se celní úpravy mezi výsostnými oblastmi a Kyperskou republikou, a zejména k příloze F uvedené smlouvy, přihlížejíc rovněž k závazku Spojeného království nevytvářet celní stanoviště ani jiné hraniční překážky mezi výsostnými oblastmi a Kyperskou republikou a k ujednáním učiněným podle zakládající smlouvy, podle nichž orgány Kyperské republiky spravují široký sortiment veřejných služeb ve výsostných oblastech, včetně oblastí zemědělství, celnictví a daní, potvrzujíc, že přistoupení Kyperské republiky k Unii se nedotkne práv a povinností stran zakládající smlouvy, uznávajíc proto potřebu uplatňovat některá ustanovení Ústavy a aktů Unie na výsostné oblasti a přijmout zvláštní opatření pro provádění těchto ustanovení ve výsostných oblastech, zdůrazňuje, že za tímto účelem byla do části druhé hlavy III Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky začleněna zvláštní ustanovení. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ZÁVĚREČNÝ AKT - B. Prohlášení týkající se protokolů připojených k Ústavě - Prohlášení k Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky - 37.Prohlášení o blocích 1 a 2 Jaderné elektrárny Bohunice V1 na Slovensku



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0469 - 0469



37. Prohlášení o blocích 1 a 2 Jaderné elektrárny Bohunice V1 na Slovensku KONFERENCE, přihlížejíc k závazku Slovenska uzavřít blok 1 Jaderné elektrárny V1 do konce roku 2006 a blok 2 do konce roku 2008 a vyhlašujíc ochotu Unie pokračovat v poskytování finanční podpory do roku 2006 jako pokračování předvstupní podpory plánované podle programu Phare na podporu úsilí Slovenska o vyřazení uvedených bloků z provozu, berouc v úvahu, že je třeba přijmout prováděcí předpisy týkající se pokračující pomoci Unie, zdůrazňuje, že za tímto účelem byla do části druhé hlavy IX Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky začleněna zvláštní ustanovení. --------------------------------------------------