Smlouva o Ústavě pro Evropu - Protokoly a přílohy - 5.Protokol o statutu Evropské investiční banky



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0247 - 0259



5. PROTOKOL O STATUTU EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY, PŘEJÍCE SI stanovit statut Evropské investiční banky uvedený v článku III-299 Ústavy, SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Ústavě pro Evropu: Článek 1 Zřizuje se Evropská investiční banka uvedená v článku III-393 Ústavy (dále jen "banka"); plní své úkoly a vykonává svou činnost v souladu s Ústavou a tímto statutem. Článek 2 Úkoly banky stanoví článek III-396 Ústavy. Článek 3 V souladu s článkem III-393 Ústavy jsou členy banky členské státy. Článek 4 1. Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 163653737000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách: Německo | 26649532500 | Francie | 26649532500 | Itálie | 26649532500 | Spojené království | 26649532500 | Španělsko | 15989719500 | Belgie | 7387065000 | Nizozemsko | 7387065000 | Švédsko | 4900585500 | Dánsko | 3740283000 | Rakousko | 3666973500 | Polsko | 3411263500 | Finsko | 2106816000 | Řecko | 2003725500 | Portugalsko | 1291287000 | Česká republika | 1258785500 | Maďarsko | 1190868500 | Irsko | 935070000 | Slovensko | 428490500 | Slovinsko | 397815000 | Litva | 249617500 | Lucembursko | 187015500 | Kypr | 183382000 | Lotyšsko | 152335000 | Estonsko | 117640000 | Malta | 69804000 | Členské státy odpovídají pouze do výše svého podílu upsaného a dosud nesplaceného základního kapitálu. 2. Přijetím nového člena se zvyšuje upsaný základní kapitál o částku odpovídající vkladu nového člena. 3. Rada guvernérů může jednomyslně rozhodnout o zvýšení upsaného základního kapitálu. 4. Podíl na upsaném základním kapitálu nemůže být postoupen ani zastaven ani obstaven. Článek 5 1. Upsaný základní kapitál splatí členské státy do výše 5 % průměru částek uvedených v čl. 4 odst. 1. 2. V případě zvýšení upsaného základního kapitálu se Rada guvernérů může jednomyslně usnést na procentu, které musí být zaplaceno, a na způsobu této platby. Platba v hotovosti se provádí výhradně v eurech. 3. Správní rada může požadovat splacení zbývající části upsaného základního kapitálu, pokud se toto splacení stane nutným, aby banka mohla dostát svým závazkům. Každý členský stát zaplatí částku úměrnou svému podílu na upisovaném základním kapitálu. Článek 6 Banku spravuje a řídí Rada guvernérů, správní rada a řídící výbor. Článek 7 1. Radu guvernérů tvoří ministři určení členskými státy. 2. Rada guvernérů vydává obecné směrnice týkající se úvěrové politiky banky v souladu s cíli Unie. Rada guvernérů dbá na provádění těchto směrnic. 3. Rada guvernérů mimo jiné a) rozhoduje o zvýšení upsaného základního kapitálu podle čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2; b) pro účely čl. 9 odst. 1 rozhoduje o zásadách finančních operací prováděných v rámci úkolů banky; c) vykonává pravomoci uvedené v článcích 9 a 11, pokud jde o jmenování a odvolání členů správní rady a řídícího výboru, a pravomoci podle čl. 11 odst. 1 druhého pododstavce; d) rozhoduje o poskytování finančních prostředků na investiční operace, které mají být zcela nebo částečně prováděny mimo území členských států v souladu s čl. 16 odst. 1; e) schvaluje výroční zprávu vypracovanou správní radou; f) schvaluje roční rozvahu, jakož i výkaz zisků a ztrát; g) schvaluje jednací řád banky; h) vykonává ostatní pravomoci a funkce svěřené tímto statutem. 4. Rada guvernérů může přijímat jednomyslně v rámci Ústavy a tohoto statutu veškerá rozhodnutí, která se týkají zastavení činnosti banky a její případné likvidace. Článek 8 1. Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá Rada guvernérů rozhodnutí prostou většinou svých členů. Tato většina musí představovat alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů a 68 % upsaného základního kapitálu. 2. Zdrží-li se přítomní nebo zastoupení členové hlasování, není to překážkou přijetí rozhodnutí vyžadujících jednomyslnost. Článek 9 1. Správní rada rozhoduje o poskytování finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk, a o uzavírání půjček; stanoví úrokové míry poskytnutých úvěrů a provize a jiné poplatky. Na základě rozhodnutí přijatého kvalifikovanou většinou může přenést některé své funkce na řídící výbor. Rozhoduje o podmínkách takového přenesení a dohlíží na jeho výkon. Správní rada dozírá na řádnou správu banky; zajišťuje, že banka je řízena v souladu s Ústavou a tímto statutem, jakož i s obecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů. Na konci účetního období je povinna podat Radě guvernérů zprávu a po schválení ji uveřejnit. 2. Správní rada je složena z 26 řádných členů a 16 zastupujících členů. Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena. Jednoho řádného člena rovněž nominuje Komise. Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto: - dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo, - dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou, - dva zastupující členy nominované Italskou republikou, - dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky a Irska, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království, - tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky, - jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí. Správní rada kooptuje šest odborníků bez hlasovacího práva: tři z nich jako řádné členy a tři jako zastupující členy. Řádní i zastupující členové mohou být jmenováni opakovaně. Jednací řád stanoví pravidla pro účast na schůzích správní rady a pravidla týkající se zastupujících členů a kooptovaných odborníků. Předseda, nebo v jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů řídícího výboru, předsedá schůzi správní rady, avšak neúčastní se hlasování. Členové správní rady jsou vybíráni z osob, které poskytují veškeré záruky způsobilosti a nezávislosti. Odpovídají pouze bance. 3. Odvolat řádného člena správní rady může Rada guvernérů pouze v případě, že již nesplňuje podmínky nutné k výkonu funkce; Rada guvernérů rozhoduje kvalifikovanou většinou. Neschválení výroční zprávy vede k odstoupení správní rady. 4. Uvolní-li se místo v důsledku smrti, individuálního nebo kolektivního odstoupení anebo odvolání, bude místo znovu obsazeno podle pravidel stanovených v odstavci 2. Kromě celkové obměny správní rady se uvolněná místa obsazují na zbytek funkčního období. 5. Rada guvernérů stanoví odměny členům správní rady. Určí, jaká činnost je neslučitelná s funkcemi řádného nebo zastupujícího člena. Článek 10 1. Každý řádný člen má ve správní radě jeden hlas. Své hlasovací právo může bez omezení delegovat způsobem uvedeným v jednacím řádu banky. 2. Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nejméně třetinou svých členů s hlasovacím právem, kteří představují alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů a 68 % upsaného základního kapitálu. Jednací řád banky určuje, kolik členů správní rady tvoří kvórum nutné k přijetí rozhodnutí. Článek 11 1. Řídící výbor se skládá z předsedy a osmi místopředsedů jmenovaných Radou guvernérů na návrh správní rady na dobu šesti let. Mohou být jmenováni opakovaně. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím změnit počet členů řídícího výboru. 2. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady přijatý kvalifikovanou většinou rozhodnout o odvolání člena řídícího výboru. 3. Řídící výbor zajišťuje pod dohledem předsedy a pod kontrolou správní rady vedení běžných obchodů banky. Připravuje rozhodnutí správní rady, včetně rozhodnutí o uzavírání půjček a poskytování finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk. Zajišťuje provádění těchto rozhodnutí. 4. Řídící výbor přijímá svá stanoviska k návrhům na uzavření půjčky nebo poskytnutí finančních prostředků, zejména ve formě úvěrů a záruk, většinou hlasů. 5. Rada guvernérů určuje odměnu členů řídícího výboru a stanoví, jaké činnosti jsou neslučitelné s jejich funkcí. 6. Předseda, v případě jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů, zastupuje banku v soudních i mimosoudních věcech. 7. Zaměstnanci banky jsou podřízeni předsedovi. Předseda je přijímá a propouští. Při výběru zaměstnanců je povinen přihlížet nejen k osobním schopnostem a odborné kvalifikaci, ale i k spravedlivému zastoupení státních příslušníků členských států. Jednací řád určí subjekt příslušný k přijímání předpisů týkajících se zaměstnanců. 8. Řídící výbor a zaměstnanci banky odpovídají pouze bance a vykonávají své funkce zcela nezávisle. Článek 12 1. Výbor složený z šesti členů jmenovaných Radou guvernérů na základě jejich způsobilosti prověřuje, zda činnosti banky odpovídají nejlepší bankovní praxi, a je odpovědný za audit jejího účetnictví. 2. Výbor uvedený v odstavci 1 každoročně prověřuje, zda jsou operace a účetnictví banky řádně vedeny. Za tímto účelem ověřuje, zda jsou operace banky prováděny v souladu s požadavky a postupy stanovenými statutem a jednacím řádem. 3. Výbor uvedený v odstavci 1 potvrzuje, že finanční výkazy, jakož i jiné finanční informace obsažené v roční účetní závěrce sestavené správní radou poskytují věrný obraz finanční situace banky, pokud jde o její aktiva a pasiva, a výsledků jejích operací a hotovostních toků za dané účetní období. 4. Jednací řád stanoví požadovanou kvalifikaci členů výboru uvedeného v odstavci 1 a podmínky jeho činnosti. Článek 13 Banka jedná s každým členským státem prostřednictvím orgánu, který tento stát určí. Při provádění finančních operací se obrací na národní centrální banku příslušného členského státu nebo na jiné finanční instituce, které tento stát schválil. Článek 14 1. Banka spolupracuje se všemi mezinárodními organizacemi, jež vyvíjejí činnost v obdobných oblastech. 2. Banka naváže veškerá spojení potřebná pro spolupráci s bankovními a finančními institucemi zemí, ve kterých provádí své operace. Článek 15 Na žádost některého členského státu nebo Komise anebo ze svého podnětu Rada guvernérů vykládá nebo doplňuje směrnice, které vydala na základě článku 7, a to za podmínek, za jakých byly přijaty. Článek 16 1. V rámci úkolů vytyčených v článku III-394 Ústavy poskytuje banka finanční prostředky, zejména ve formě úvěrů a záruk, svým členům nebo soukromým či veřejným podnikům na investice, které mají být uskutečněny na území členských států, pokud prostředky z jiných zdrojů nejsou za přiměřených podmínek dosažitelné. Nicméně rozhodnutím Rady guvernérů kvalifikovanou většinou na návrh správní rady může banka poskytnout finanční prostředky na investice, které mají být uskutečněny zcela nebo zčásti mimo evropské území členských států. 2. Jestliže je to možné, je poskytnutí úvěru vázáno podmínkou, že současně bude použito též jiných prostředků financování. 3. Jestliže se úvěr poskytuje podniku nebo jinému subjektu než členskému státu, podmíní banka poskytnutí tohoto úvěru zárukou členského státu, na jehož území bude investice uskutečněna, dostatečnými zárukami nebo finanční silou dlužníka. Kromě toho stanoví správní rada kvalifikovanou většinou, v souladu se zásadami stanovenými Radou guvernérů podle čl. 7 odst. 3 písm. b) a vyžaduje-li to provádění operace podle článku III-394 Ústavy, podmínky jakékoli finanční operace, která představuje specifický profil rizika a je tedy považována za zvláštní činnost. 4. Banka může poskytnout záruku na půjčky uzavřené soukromými či veřejnými podniky anebo jinými subjekty k provedení operací uvedených v článku III-394 Ústavy. 5. Úhrnná částka nesplacených úvěrů a záruk poskytnutých bankou nesmí převýšit 250 % částky úhrnu upsaného základního kapitálu, rezervních fondů, nerozdělených rezerv a kladného zůstatku účtu zisků a ztrát. Druhá uvedená úhrnná částka se sníží o částku rovnající se upsané částce, a to i nesplacené, na jakoukoli majetkovou účast banky. Bankou vyplacená částka majetkové účasti nesmí nikdy převýšit částku odpovídající úhrnu splaceného upsaného základního kapitálu, rezervních fondů, nerozdělených rezerv a kladného zůstatku účtu zisků a ztrát. Jako výjimka mají zvláštní činnosti banky, o nichž rozhodla Rada guvernérů a správní rada podle odstavce 3, zvlášť přidělené rezervní fondy. Tento odstavec se rovněž vztahuje na konsolidované účetnictví banky. 6. Banka se zajišťuje proti riziku změny kurzů tím, že ke smlouvám o úvěrech a zárukách připojí doložky, které považuje za vhodné. Článek 17 1. Úroková míra úvěrů poskytovaných bankou a provizí a jiných poplatků, se přizpůsobují podmínkám převládajícím na kapitálovém trhu a vypočítávají se tak, aby banka z jejich výnosů mohla plnit své závazky, krýt své náklady a rizika a vytvářet rezervní fond podle článku 22. 2. Banka nepovoluje snížení úrokové míry. V případě, že snížení úrokové míry je žádoucí vzhledem ke zvláštní povaze investice, která má být financována, může příslušný členský stát nebo třetí strana udělit bonifikaci úroku, pokud je udělení této bonifikace slučitelné s pravidly stanovenými v článku III-167 Ústavy. Článek 18 Při svých finančních operacích zachovává banka tyto zásady: 1. Dbá, aby její prostředky byly používány co nejúčelněji v zájmu Unie. a) jestliže splácení úroků a umořování je buď kryto ziskem z podnikání, pokud jde o investice prováděné podniky ve výrobním odvětví, anebo, v případě ostatních investic, je zajištěno závazkem, který převzal stát, v němž je investice prováděna, či jiným způsobem a b) jestliže provedení investice přispívá ke zvýšení obecné hospodářské produktivity a působí příznivě k vytvoření a fungování vnitřního trhu. 2. Nesmí nabývat žádné podíly v podnicích ani přijímat žádnou odpovědnost za jejich řízení, ledaže by to vyžadovala ochrana jejích práv a bylo tak zajištěno splacení její pohledávky. Avšak správní rada stanoví kvalifikovanou většinou, v souladu se zásadami stanovenými Radou guvernérů podle čl. 7 odst. 3 písm. b) a vyžaduje-li to provádění operace podle článku III-394 Ústavy, podmínky majetkové účasti v obchodním podniku, pokud je to vyžadováno k financování investice nebo programu, obvykle jako doplňku úvěru nebo záruky. 3. Může postupovat své pohledávky na kapitálovém trhu a požadovat za tím účelem od svých dlužníků vydání dluhopisů nebo jiných cenných papírů. 4. Ani banka, ani členské státy nesmí stanovovat podmínky, podle kterých by měly být prostředky z bankou poskytnutých úvěrů použity na území určitého členského státu. 5. Může vázat poskytnutí úvěrů na podmínku, že se uskuteční mezinárodní veřejná soutěž. 6. Nefinancuje zcela ani zčásti žádnou investici, s níž nesouhlasí členský stát, na jehož území má být uskutečněna. 7. Jako doplněk ke své úvěrové činnosti může banka poskytovat služby technické pomoci v souladu s podmínkami, jež stanovila Rada guvernérů kvalifikovanou většinou, a v souladu s tímto statutem. Článek 19 1. Každý podnik nebo veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt se může přímo obrátit na banku se žádostí o financování. Žádosti mohou být bance rovněž podávány buď prostřednictvím Komise, nebo prostřednictvím členského státu, na jehož území bude investice uskutečněna. 2. Jestliže se žádost podává prostřednictvím Komise, předloží se k vyjádření členskému státu, na jehož území bude investice uskutečněna. Jestliže se žádost podává prostřednictvím členského státu, předloží se k vyjádření Komisi. Jestliže žádost podává přímo podnik, předloží se danému členskému státu i Komisi. Dotyčné členské státy a Komise podají svá vyjádření ve lhůtě dvou měsíců. Neobdrží-li v této lhůtě vyjádření, může mít banka za to, že příslušná investice nevyvolává námitek. 3. Správní rada rozhoduje o finančních operacích, které jí předložil řídící výbor. 4. Řídící výbor zkoumá, zda finanční operace, které mu byly předloženy, jsou v souladu s tímto statutem, zejména s články 16 a 18. Jestliže se řídící výbor vysloví pro finanční operaci, předloží správní radě odpovídající návrh; své kladné stanovisko může vázat na podmínky, které považuje za podstatné. Jestliže se řídící výbor vysloví proti finanční operaci, předloží správní radě příslušné podklady spolu se svým stanoviskem. 5. V případě záporného stanoviska řídícího výboru může správní rada poskytnout dané financování pouze jednomyslným rozhodnutím. 6. V případě záporného stanoviska Komise může správní rada poskytnout dané financování pouze jednomyslným rozhodnutím, přičemž člen nominovaný do své funkce Komisí se zdrží hlasování. 7. V případě záporného stanoviska řídícího výboru i Komise nesmí správní rada dané financování poskytnout. 8. Pokud musí být finanční operace související se schválenou investicí restrukturována, aby byla chráněna práva a zájmy banky, přijme řídící výbor neprodleně naléhavá opatření, jež považuje za nezbytná, přičemž o nich ihned informuje správní radu. Článek 20 1. Banka si prostředky potřebné k plnění svých úkolů půjčuje na kapitálovém trhu. 2. Banka si může půjčovat na kapitálových trzích členských států v rámci právních předpisů upravujících tyto trhy. Příslušné orgány členského státu, na který se vztahuje výjimka ve smyslu čl. III-197 odst. 1 Ústavy, mohou odmítnout souhlas jen tehdy, hrozí-li kapitálovému trhu tohoto státu vážné poruchy. Článek 21 1. Banka může použít volně použitelných prostředků, které bezprostředně nepotřebuje ke krytí svých závazků, takto: a) může investovat na peněžních trzích; b) může s výhradou čl. 18 odst. 2 nakupovat a prodávat cenné papíry ; c) může provádět jakékoli jiné finanční operace, které se vztahují k předmětu její činnosti. 2. Aniž je dotčen článek 23, provádí banka při správě svých investic jen takovou devizovou arbitráž, kterou přímo vyžaduje uskutečňování jejích úvěrových operací nebo plnění závazků z půjček, které uzavřela, nebo záruk, které poskytla. 3. V oblastech zmíněných v tomto článku působí banka ve shodě s příslušnými orgány nebo národními centrálními bankami členských států. Článek 22 1. Postupně bude vytvořen rezervní fond až do výše 10 % upsaného základního kapitálu. Odůvodňuje-li to stav závazků banky, může správní rada rozhodnout o zřízení dodatečných rezerv. Dokud tento rezervní fond nebude plně vytvořen, budou do něj odváděny a) příjmy z úroků z úvěrů, které banka poskytla z částek, jež mají členské státy splatit podle článku 5; b) příjmy z úroků z úvěrů, které banka poskytla z částek získaných splacením úvěrů podle písmene a), pokud těchto příjmů z úroků není třeba k plnění závazků nebo ke krytí nákladů banky. 2. Prostředky rezervního fondu musí být investovány tak, aby mohly být kdykoli použity v souladu s účelem tohoto fondu. Článek 23 1. Banka je vždy oprávněna převádět pohledávky v měně členského státu, jehož měnou není euro, aby mohla provádět finanční operace odpovídající úkolu stanovenému v článku III-394 Ústavy, s přihlédnutím k článku 21 tohoto statutu. Banka se podle možností zdrží provádění takových převodů, má-li volné nebo uvolnitelné pohledávky v měně, kterou potřebuje. 2. Banka může směnit pohledávky v měně členského státu, jehož měnou není euro, za prostředky v měně třetí země jen se souhlasem tohoto členského státu. 3. Banka může volně nakládat s částí svého splaceného základního kapitálu a s devizami půjčenými na trzích mimo Unii. 4. Členské státy se zavazují, že dlužníkům banky dají k dispozici prostředky v cizích měnách potřebné ke splácení jistiny a úroků z úvěrů poskytnutých nebo zaručených bankou na investice, které mají být uskutečněny na jejich území. Článek 24 Jestliže některý členský stát neplní své členské povinnosti vyplývající z tohoto statutu, zejména povinnost splatit svůj podíl nebo splácet úroky a umořovat své půjčky, může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou zastavit poskytování úvěrů nebo záruk tomuto členskému státu nebo jeho státním příslušníkům. Toto rozhodnutí nezbavuje členský stát ani jeho státní příslušníky jejich povinností vůči bance. Článek 25 1. Jestliže Rada guvernérů rozhodne zastavit činnost banky, bude neprodleně ukončen veškerý provoz s výjimkou operací nutných k řádné realizaci, ochraně a zachování pohledávek, jakož i k vyrovnání závazků. 2. V případě likvidace jmenuje Rada guvernérů likvidátory a vydá jim pokyny k provedení likvidace. Dbá na zachování práv zaměstnanců. Článek 26 1. Banka má v každém z členských států nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý majetek nebo nemovitosti a vystupovat před soudy. 2. Majetek banky nemůže být žádnou formou zabaven nebo vyvlastněn. Článek 27 1. Spory mezi bankou na jedné straně a jejími věřiteli, dlužníky či jakoukoli jinou osobou na straně druhé rozhodují příslušné národní soudy, není-li dána pravomoc Soudního dvora Evropské unie. Banka může v kterékoli smlouvě sjednat rozhodčí řízení. 2. Banka si zvolí svůj obecný soud v každém členském státě. Může však v kterékoli smlouvě provést zvláštní volbu obecného soudu. 3. Majetek a pohledávky banky mohou být zabaveny nebo se stát předmětem výkonu rozhodnutí pouze na základě rozhodnutí soudu. Článek 28 1. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím zřídit pobočky nebo jiné subjekty s právní subjektivitou a finanční samostatností. 2. Rada guvernérů přijme jednomyslně stanovy subjektů uvedených v odstavci 1, které zejména určí jejich cíle, složení, základní kapitál, členy, sídlo, finanční zdroje, intervenční nástroje, pravidla auditu a jejich vztah s orgány banky. 3. Banka se může podílet se na řízení těchto subjektů a přispívat k jejich upsanému základnímu kapitálu do výše stanovené jednomyslným rozhodnutím Rady guvernérů. 4. Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie se vztahuje na subjekty uvedené v odstavci 1, pokud podléhají právu Unie, členy jejich orgánů při výkonu jejich funkcí a na jejich zaměstnance, a to za podmínek, které se vztahují na banku. Na dividendy, kapitálové zisky nebo jiné druhy příjmů vyplývající z takových subjektů, na které mají nárok jiní členové než Evropská unie a banka, se však nadále vztahují příslušné daňové předpisy. 5. Soudní dvůr Evropské unie rozhoduje v mezích níže stanovených spory týkající se opatření přijatých orgány subjektu podléhajícího právu Unie. Kterýkoli člen takového subjektu v tomto postavení nebo členské státy mohou podat žalobu proti těmto opatřením za podmínek stanovených v článku III-365 Ústavy. 6. Rada guvernérů může v souladu s příslušnými vnitřními předpisy jednomyslně rozhodnout o připuštění zaměstnanců subjektů podléhajících právu Unie do společných režimů s bankou. --------------------------------------------------