Smlouvy o zalozeni Evropského Společenství (Konsolidované znění) - D. Protokoly připojené ke Smlouvě o založení Evropského společenství - Protokol (č. 11) o statutu Evropské investiční banky (1957)



Úřední věstník C 321 E , 29/12/2006 S. 0233 - 0248



Protokol (č. 11) o statutu Evropské investiční banky (1957) VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY, PŘEJÍCE SI stanovit statut Evropské investiční banky zmíněný v článku 266 Smlouvy, SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují k této smlouvě: Článek 1 Evropská investiční banka, založená článkem 266 Smlouvy (dále jen "banka"), se zřizuje a vykonává své úkoly a činnost v souladu s touto smlouvou a tímto statutem. Sídlo banky určí vlády členských států vzájemnou dohodou. Článek 2 Úkoly banky stanoví článek 267 Smlouvy. Článek 3 [1] V souladu s článkem 266 Smlouvy jsou členy banky: - Belgické království, - Česká republika, - Dánské království, - Spolková republika Německo, - Estonská republika, - Řecká republika, - Španělské království, - Francouzská republika, - Irsko, - Italská republika, - Kyperská republika, - Lotyšská republika, - Litevská republika, - Lucemburské velkovévodství, - Maďarská republika, - Republika Malta, - Nizozemské království, - Rakouská republika, - Polská republika, - Portugalská republika, - Republika Slovinsko, - Slovenská republika - Finská republika, - Švédské království, - Spojené království Velké Británie a Severního Irska. Článek 4 1. [2] Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 163727670000 eur, který upíší členské státy v těchto částkách [***]: Německo | 26649532500 | Francie | 26649532500 | Itálie | 26649532500 | Spojené království | 26649532500 | Španělsko | 15989719500 | Belgie | 7387065000 | Nizozemsko | 7387065000 | Švédsko | 4900585500 | Dánsko | 3740283000 | Rakousko | 3666973500 | Polsko | 3635030500 | Finsko | 2106816000 | Řecko | 2003725500 | Portugalsko | 1291287000 | Česká republika | 1212590000 | Maďarsko | 1121583000 | Irsko | 935070000 | Slovensko | 408489500 | Slovinsko | 379429000 | Litva | 250852000 | Lucembursko | 187015500 | Kypr | 180747000 | Lotyšsko | 156192500 | Estonsko | 115172000 | Malta | 73849000 | Zúčtovací jednotkou bude euro zavedené jakožto jednotná měna členských států účastnících se třetí fáze Hospodářské a měnové unie. Rada guvernérů může na základě návrhu správní rady jednomyslným rozhodnout o změně definice zúčtovací jednotky. Členské státy odpovídají pouze do výše svého podílu upsaného a dosud nesplaceného základního kapitálu. 2. Přijetím nového člena se zvyšuje upsaný základní kapitál o částku odpovídající vkladu nového člena. 3. Rada guvernérů může jednomyslně rozhodnout o zvýšení upsaného základního kapitálu. 4. Podíl na upsaném základním kapitálu nemůže být postoupen ani zastaven ani obstaven. Článek 5 1. Členské státy splatí upsaný základní kapitál do průměrné výše 5 % částek uvedených v čl. 4 odst. 1. 2. V případě zvýšení upsaného základního kapitálu se Rada guvernérů může jednomyslně usnést na procentu, které musí být zaplaceno, a na způsobu této platby. 3. Správní rada může požadovat splacení zbývající části upsaného základního kapitálu, pokud se toto splacení stane nutným, aby banka mohla dostát svým závazkům vůči svým věřitelům. Každý členský stát zaplatí částku úměrnou svému podílu na upisovaném základním kapitálu v měnách, které banka potřebuje ke splnění svých závazků. Článek 6 1. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady rozhodnout, že členské státy poskytnou bance zvláštní zúročitelné půjčky tehdy a v takové míře, v jaké bude banka takovou půjčku potřebovat k financování určitých projektů, jestliže správní rada prokáže, že banka není schopna opatřit si potřebné prostředky na kapitálových trzích za podmínek vhodných pro povahu a předmět projektů, které mají být financovány. 2. Zvláštní půjčky lze požadovat teprve po započetí čtvrtého roku po vstupu Smlouvy v platnost. Nesmějí přesáhnout 400 milionů zúčtovacích jednotek celkem nebo 100 milionů zúčtovacích jednotek ročně. 3. Doba trvání zvláštních půjček bude stanovena úměrně k době trvání úvěrů nebo záruk, které banka hodlá s pomocí těchto půjček poskytnout; nesmí přesáhnout 20 let. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady rozhodnout, že zvláštní půjčky budou splaceny dříve. 4. Zvláštní půjčky jsou úrokovány 4 % ročně, jestliže Rada guvernérů s přihlédnutím k vývoji a k úrovni úrokových sazeb na kapitálových trzích nerozhodne o stanovení jiné sazby. 5. Zvláštní půjčky poskytnou členské státy v poměru svých podílů na upsaném základním kapitálu; uhradí je ve své národní měně během šesti měsíců poté, co byly vyzvány. 6. V případě likvidace banky budou zvláštní půjčky členských států splaceny až po vyrovnání ostatních dluhů banky. Článek 7 1. V případě, že se přepočítací koeficient mezi měnou jednoho členského státu a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 sníží, upraví tento stát výši svého podílu na základním kapitálu splaceného ve své národní měně úměrně změně přepočítacího koeficientu tím, že provede ve prospěch banky dodatečnou vyrovnávací platbu. 2. V případě, že se přepočítací koeficient mezi měnou jednoho členského státu a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 zvýší, upraví se výše podílu na základním kapitálu splaceného tímto státem v jeho národní měně úměrně změně přepočítacího koeficientu tím, že banka provede zpětnou platbu ve prospěch tohoto státu. 3. Pro účely tohoto článku se přepočítacím koeficientem mezi měnou členských států a zúčtovací jednotkou stanovenou v článku 4 rozumí přepočítací koeficient mezi touto zúčtovací jednotkou a touto měnou založený na tržních kurzech. 4. Rada guvernérů může na návrh správní rady jednomyslným rozhodnutím změnit metodu přepočtu částek vyjádřených v zúčtovacích jednotkách na národní měny a naopak. Dále může na návrh správní rady jednomyslným rozhodnutím vymezit metodu pro úpravy základního kapitálu podle odstavců 1 a 2; vypořádání úprav se provádí nejméně jednou ročně. Článek 8 Banku spravuje a řídí Rada guvernérů, správní rada a řídící výbor. Článek 9 1. Radu guvernérů tvoří ministři určení členskými státy. 2. Rada guvernérů vydává obecné směrnice týkající se úvěrové politiky banky, zejména pokud jde o cíle, o jejichž dosažení bude třeba usilovat při postupném uskutečňování společného trhu. Rada guvernérů dbá na provádění těchto směrnic. 3. Rada guvernérů mimo jiné: a) rozhoduje o zvýšení upsaného základního kapitálu podle čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 2; b) vykonává pravomoci uvedené v článku 6 v otázce zvláštních půjček; c) vykonává pravomoci uvedené v článcích 11 a 13, pokud jde o jmenování a zbavení úřadu členů správní rady a řídícího výboru a dalších osob podle čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce; d) povoluje výjimku uvedenou v čl. 18 odst. 1; e) schvaluje výroční zprávu vypracovanou správní radou; f) schvaluje roční rozvahu, jakož i výkaz zisků a ztrát; g) vykonává pravomoci a povinnosti uvedené v článcích 4, 7, 14, 17, 26 a 27; h) schvaluje jednací řád banky. 4. Rada guvernérů má pravomoc přijímat jednomyslně v rámci Smlouvy a tohoto statutu veškerá rozhodnutí, která se týkají zastavení činnosti banky a její případné likvidace. Článek 10 Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá Rada guvernérů rozhodnutí prostou většinou svých členů. Tato většina musí představovat alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Hlasování Rady guvernérů se řídí ustanoveními článku 205 Smlouvy. Článek 11 1. Správní rada má výlučnou pravomoc rozhodovat o poskytování úvěrů a záruk a o uzavírání půjček; stanoví úrokové míry půjček a poplatky ze záruk; dozírá na řádnou správu banky; zajišťuje, že banka bude řízena v souladu s ustanoveními této smlouvy a tohoto statutu, jakož i s obecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů. Na konci účetního období je povinna podat Radě guvernérů zprávu a po schválení ji uveřejnit. 2. [4] Správní rada je složena z 26 řádných členů a 16 zastupujících členů. Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena a jeden řádný člen je nominován Komisí. Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto: - dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo, - dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou, - dva zastupující členy nominované Italskou republikou, - dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky a Irska, - jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království, - tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky, - jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí. Správní rada kooptuje šest odborníků bez hlasovacího práva: tři z nich jako řádné členy a tři jako zastupující členy. Řádní i zastupující členové mohou být jmenováni opakovaně. Zastupující členové se mohou účastnit schůzí správní rady. Zastupující členové nominovaní některým státem, vzájemnou dohodou několika států nebo Komisí mohou podle příslušnosti nahradit řádné členy nominované tímto státem, jedním z těchto států nebo Komisí. Zastupující členové nemají hlasovací právo, ledaže zastupují jednoho nebo více řádných členů nebo pokud k tomu byli zmocněni v souladu s čl. 12 odst. 1. Předseda, nebo v jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů řídícího výboru, předsedá schůzi správní rady, avšak neúčastní se hlasování. Členové správní rady jsou vybíráni z osob, které poskytují veškeré záruky způsobilosti a nezávislosti; odpovídají pouze bance. 3. Odvolat řádného člena správní rady může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou, a to pouze v případě, že již nesplňuje podmínky nutné k výkonu funkce. Neschválení výroční zprávy vede k odstoupení správní rady. 4. Uvolní-li se místo v důsledku smrti, individuálního nebo kolektivního odstoupení anebo odvolání, bude místo znovu obsazeno podle pravidel stanovených v odstavci 2. Kromě celkové obměny se uvolněná místa obsazují na zbytek funkčního období. 5. Rada guvernérů stanoví odměny členům správní rady. Určí jednomyslným rozhodnutím, jaká činnost je neslučitelná s funkcemi řádného nebo zastupujícího člena. Článek 12 1. Každý řádný člen má ve správní radě jeden hlas. Své hlasovací právo může bez omezení delegovat způsobem uvedeným v jednacím řádu banky. 2. [5] Nestanoví-li tento statut jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nejméně třetinou svých členů s hlasovacím právem, kteří představují alespoň 50 % upsaného základního kapitálu. Pro dosažení kvalifikované většiny je třeba 18 hlasů a 68 % upsaného základního kapitálu. Jednací řád banky určuje kvórum nutné k platnosti usnesení správní rady. Článek 13 1. [6] Řídící výbor se skládá z předsedy a osmi místopředsedů jmenovaných Radou guvernérů na návrh správní rady na dobu šesti let. Mohou být jmenováni opakovaně. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím změnit počet členů řídícího výboru. 2. Rada guvernérů může kvalifikovanou většinou na návrh správní rady přijatý rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o odvolání člena řídícího výboru. 3. Řídící výbor zajišťuje pod dohledem předsedy a pod kontrolou správní rady vedení běžných obchodů banky. Připravuje rozhodnutí správní rady, zejména pokud jde o uzavírání půjček a poskytování úvěrů a záruk; zajišťuje provádění těchto rozhodnutí. 4. Řídící výbor přijímá svá stanoviska k návrhům na poskytnutí půjček a záruk, jakož i k návrhům uzavření půjček, většinou hlasů. 5. Rada guvernérů určuje odměnu členů řídícího výboru a stanoví, jaké činnosti jsou neslučitelné s jejich funkcí. 6. Předseda, v případě jeho nepřítomnosti jeden z místopředsedů, zastupuje banku v soudních i mimosoudních věcech. 7. Úředníci a jiní zaměstnanci banky jsou podřízeni předsedovi. Předseda je přijímá a propouští. Při výběru zaměstnanců je povinen přihlížet nejen k osobním schopnostem a odborné kvalifikaci, ale i k spravedlivému zastoupení státních příslušníků členských států. 8. Řídící výbor a zaměstnanci banky odpovídají pouze bance a vykonávají své funkce zcela nezávisle. Článek 14 1. Výbor složený ze tří členů jmenovaných Radou guvernérů na základě jejich způsobilosti každoročně prověřuje, zda jsou operace a účetnictví banky řádně vedeny. 2. Tento výbor potvrzuje, že rozvaha a výkaz zisků a ztrát jsou v souladu s účetními záznamy a doklady a že správně vyjadřují situaci banky, pokud jde o její aktiva a pasiva. Článek 15 Banka jedná s každým členským státem prostřednictvím orgánu, který tento stát určí. Při provádění finančních operací se obrací na emisní banku příslušného členského státu nebo na jiné finanční orgány, které tento stát schválil. Článek 16 1. Banka spolupracuje se všemi mezinárodními organizacemi, jež vyvíjejí činnost v obdobných oblastech. 2. Banka naváže veškerá spojení potřebná pro spolupráci s bankovními a finančními orgány zemí, ve kterých provádí své operace. Článek 17 Na žádost některého členského státu nebo Komise anebo z úřední povinnosti Rada guvernérů vykládá nebo doplňuje směrnice, které vydala na základě článku 9 tohoto statutu, a to za podmínek, za jakých byly přijaty. Článek 18 1. V rámci úkolů vytyčených v článku 267 Smlouvy poskytuje banka úvěry svým členům nebo podnikům soukromého či veřejného práva na investiční projekty, které mají být uskutečněny na evropském území členských států, pokud prostředky z jiných zdrojů nejsou za přiměřených podmínek dosažitelné. Nicméně na základě výjimky udělené jednomyslně Radou guvernérů na návrh správní rady může banka poskytnout úvěry na investiční projekty, které mají být uskutečněny zcela nebo zčásti mimo evropské území členských států. 2. Jestliže je to možné, je poskytnutí půjčky vázáno podmínkou, že současně bude použito též jiných prostředků financování. 3. Jestliže půjčka nebyla poskytnuta členskému státu, ale jinému podniku nebo samosprávnému celku, podmíní banka poskytnutí této půjčky buď zárukou členského státu, na jehož území bude projekt uskutečněn, nebo jinými dostatečnými zárukami. 4. Banka může poskytnout záruku na půjčky uzavřené podniky soukromého či veřejného práva anebo samosprávnými celky k provedení operací uvedených v článku 267 Smlouvy. 5. Úhrnná částka nesplacených půjček a záruk poskytnutých bankou nesmí převýšit 250 % částky upsaného základního kapitálu. 6. Banka se zajišťuje proti riziku změny kurzů tím, že ke smlouvám o půjčkách a zárukách připojí doložky, které bude považovat za vhodné. Článek 19 1. Úroková míra půjček a poplatky ze záruk, které má banka poskytnout, musí být přizpůsobovány podmínkám převládajícím na kapitálovém trhu a musí být propočítány tak, aby banka z jejich výnosů plnila své závazky, kryla své náklady a podle článku 24 vytvořila rezervní fond. 2. Banka nepovoluje snížení úrokové míry. V případě, že snížení úrokové míry je žádoucí vzhledem ke zvláštní povaze projektu, který má být financován, může příslušný členský stát nebo třetí strana udělit bonifikaci úroku, pokud je udělení této bonifikace slučitelné s pravidly stanovenými v článku 87 Smlouvy. Článek 20 Při poskytování půjček a záruk zachovává banka tyto zásady: 1. Dbá, aby její prostředky byly používány co nejúčelněji v zájmu Společenství. Může poskytnout půjčky nebo záruky pouze: a) jestliže splácení úroků a umořování je kryto ziskem z podnikání, pokud jde o projekty prováděné podniky ve výrobním odvětví, anebo jestliže je zajištěno závazkem, který převzal stát, v němž se projekt uskutečňuje, či jiným způsobem, pokud jde o ostatní projekty; b) a jestliže provedení projektu přispívá ke zvýšení obecné hospodářské produktivity a působí příznivě k vytvoření společného trhu. 2. Nesmí nabývat žádné podíly v podnicích ani přijímat žádnou odpovědnost za jejich řízení, ledaže by to vyžadovala ochrana jejích práv a bylo tak zajištěno splacení její pohledávky. 3. Může postupovat své pohledávky na kapitálovém trhu a požadovat za tím účelem od svých dlužníků vydání dluhopisů nebo jiných cenných papírů. 4. Ani banka, ani členské státy nesmí stanovovat podmínky, podle kterých by měly být částky z jejích půjček použity na území určitého členského státu. 5. Může vázat poskytnutí půjček na podmínku, že se uskuteční mezinárodní veřejná soutěž. 6. Nefinancuje zcela ani zčásti žádný projekt, s nímž nesouhlasí členský stát, na jehož území má být tento projekt uskutečněn. Článek 21 1. Žádosti o půjčku nebo záruku se mohou podávat bance buď prostřednictvím Komise, nebo prostřednictvím členského státu, na jehož území bude projekt uskutečněn. Podniky se mohou na banku obracet se žádostí o půjčku nebo záruku také přímo. 2. Jestliže se žádost podává prostřednictvím Komise, bude předložena k vyjádření členskému státu, na jehož území bude projekt uskutečněn. Jestliže se žádost podává prostřednictvím státu, bude předložena k vyjádření Komisi. Jestliže žádost podává přímo podnik, bude předložena danému členskému státu i Komisi. Dotyčné členské státy a Komise musí podat svá vyjádření ve lhůtě dvou měsíců. Neobdrží-li v této lhůtě vyjádření, může mít banka za to, že příslušný projekt nevyvolává námitek. 3. Správní rada rozhoduje o žádostech o půjčku nebo záruku, které jí předložil řídící výbor. 4. Řídící výbor zkoumá, zda žádosti o půjčku nebo záruku, které mu byly předloženy, jsou v souladu s tímto statutem, zejména se článkem 20. Jestliže se řídící výbor vysloví pro poskytnutí půjčky nebo záruky, předloží správní radě návrh smlouvy; své kladné stanovisko může vázat na podmínky, které považuje za podstatné. Jestliže se řídící výbor vysloví proti poskytnutí půjčky nebo záruky, předloží správní radě příslušné podklady spolu se svým vyjádřením. 5. V případě záporného stanoviska řídícího výboru může správní rada poskytnout danou půjčku nebo záruku pouze jednomyslným rozhodnutím. 6. V případě záporného stanoviska Komise může správní rada poskytnout danou půjčku nebo záruku pouze jednomyslným rozhodnutím, přičemž člen ustanovený do své funkce na základě jmenování Komisí se zdrží hlasování. 7. V případě záporného stanoviska řídícího výboru i Komise nemůže správní rada danou půjčku nebo záruku poskytnout. Článek 22 1. Banka si prostředky potřebné k plnění svých úkolů půjčuje na mezinárodním kapitálovém trhu. 2. Banka si může půjčit na kapitálovém trhu některého členského státu v rámci právních předpisů upravujících vnitrostátní emise nebo, nejsou-li takové předpisy v členském státě, na základě porady a dosažení dohody s daným členským státem o zamýšlené půjčce. Příslušné orgány členského státu mohou odmítnout souhlas jen tehdy, hrozí-li kapitálovému trhu tohoto státu vážné poruchy. Článek 23 1. Banka může použít volně použitelných prostředků, které bezprostředně nepotřebuje ke krytí svých závazků, takto: a) může investovat na peněžních trzích; b) může s výhradou čl. 20 odst. 2 nakupovat a prodávat cenné papíry, které vydala buď sama, nebo její dlužníci; c) může provádět jakékoli jiné finanční operace, které se vztahují k předmětu její činnosti. 2. S výhradou ustanovení článku 25 provádí banka při správě svých investic jen takovou devizovou arbitráž, kterou přímo vyžaduje uskutečňování jejích půjček nebo plnění jejích závazků z půjček, které uzavřela, nebo záruk, které poskytla. 3. V oblastech zmíněných v tomto článku působí banka ve shodě s příslušnými orgány nebo emisní bankou členských států. Článek 24 1. Postupně bude vytvořen rezervní fond až do výše 10 % upsaného základního kapitálu. Odůvodňuje-li to stav závazků banky, může správní rada rozhodnout o zřízení dodatečných rezerv. Dokud tento rezervní fond nebude plně vytvořen, budou do něj odváděny: a) příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek, jež mají členské státy platit podle článku 5; b) příjmy z úroků z půjček, které banka poskytla z částek získaných splacením půjček podle písmene a), pokud těchto příjmů z úroků není třeba k plnění závazků nebo ke krytí nákladů banky. 2. Prostředky rezervního fondu musí být investovány tak, aby mohly být kdykoli použity v souladu s účelem tohoto fondu. Článek 25 1. Banka je vždy oprávněna převádět pohledávky v měně jednoho členského státu do měny některého jiného členského státu, aby mohla provádět finanční operace odpovídající jejímu předmětu činnosti, tak jak je stanoven v článku 267 Smlouvy s přihlédnutím k článku 23 tohoto statutu. Banka se podle možností zdrží provádění takových převodů, má-li volné nebo uvolnitelné pohledávky v měně, kterou potřebuje. 2. Banka může směnit pohledávky, jež má v měně členského státu, za prostředky v měně třetích zemí jen se souhlasem tohoto členského státu. 3. Banka může volně nakládat s částí svého základního kapitálu splaceného ve zlatě nebo volně směnitelných měnách, jakož i s devizami půjčenými na trzích mimo Společenství. 4. Členské státy se zavazují, že dlužníkům banky dají k dispozici prostředky v cizích měnách potřebné ke splácení jistiny a úroků z půjček poskytnutých nebo zajištěných bankou na projekty, které mají být uskutečněny na jejich území. Článek 26 Jestliže některý členský stát neplní své členské povinnosti vyplývající z tohoto statutu, zejména povinnost splatit svůj podíl nebo své zvláštní půjčky, anebo povinnost zajistit splácení úroků a umořování svých půjček, může Rada guvernérů rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou zastavit poskytování půjček nebo záruk tomuto členskému státu nebo jeho státním příslušníkům. Toto rozhodnutí nezbavuje stát ani jeho státní příslušníky jejich povinností vůči bance. Článek 27 1. Jestliže Rada guvernérů rozhodne zastavit činnost banky, bude neprodleně ukončen veškerý provoz s výjimkou operací nutných k řádnému použití, ochraně a zachování majetku, jakož i k vyrovnání závazků. 2. V případě likvidace jmenuje Rada guvernérů likvidátory a vydá jim pokyny k provedení likvidace. Článek 28 1. Banka požívá v každém členském státě nejširší právní způsobilost přiznávanou právnickým osobám příslušným vnitrostátním právem; může zejména nabývat a zcizovat movitý majetek a nemovitosti a vystupovat před soudem. [Viz rovněž čl. 9 odst. 4 Amsterodamské smlouvy, který zní: Evropská společenství požívají na území členských států výsad a imunit nezbytných k plnění svých úkolů za podmínek stanovených v protokolu uvedeném v odstavci 5. Totéž platí pro Evropskou centrální banku, Evropský měnový institut a Evropskou investiční banku.] 2. Majetek banky nesmí být žádnou formou zabaven nebo vyvlastněn. Článek 29 Spory mezi bankou na jedné straně a jejími věřiteli, dlužníky nebo třetími stranami na druhé straně rozhodují příslušné vnitrostátní soudy, s výhradou pravomocí přiznaných Soudnímu dvoru. Banka si zvolí svůj obecný soud v každém členském státě. Může však v kterékoli smlouvě provést zvláštní volbu obecného soudu nebo sjednat rozhodčí řízení. Majetek a pohledávky banky mohou být zabaveny nebo se stát předmětem výkonu rozhodnutí pouze na příkaz soudu. Článek 30 1. Rada guvernérů může jednomyslným rozhodnutím zřídit Evropský investiční fond s právní subjektivitou a finanční samostatností, k jehož zakládajícím členům bude patřit banka. 2. Rada guvernérů přijímá jednomyslně stanovy Evropského investičního fondu. Stanovy určí zejména cíle, složení, základní kapitál, členy, finanční zdroje, intervenční nástroje, pravidla auditu a vztahy mezi orgány banky a fondu. 3. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2, je banka oprávněna podílet se na řízení fondu a přispívat k jeho upsanému základnímu kapitálu do výše stanovené jednomyslným rozhodnutím Rady guvernérů. 4. Evropské společenství se může stát členem fondu a přispívat k jeho upsanému základnímu kapitálu. Finanční instituce, které mají zájem na dosahování cílů fondu, mohou být vyzvány, aby se staly jeho členy. 5. Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství se vztahuje také na fond, členy jeho orgánů při výkonu jejich funkcí a na jeho zaměstnance. Fond je mimo jiné osvobozen od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvyšováním jeho základního kapitálu a veškerých formalit, které s tím jsou spojeny ve státě, v němž má sídlo. Jeho zrušení a likvidace nepodléhá daním ani jiným poplatkům. Činnost fondu a jeho orgánů vykonávaná v souladu se stanovami nepodléhá žádné dani z obratu. Na dividendy, kapitálové zisky nebo jiné druhy příjmů vyplývající z fondu, na které mají nárok jiní členové než Evropské společenství a banka, se však nadále vztahují příslušné daňové předpisy. 6. Soudní dvůr má v mezích níže stanovených pravomoc rozhodovat spory týkající se opatření přijatých orgány fondu. Kterýkoli člen fondu v tomto postavení nebo členské státy mohou podat žalobu proti těmto opatřením za podmínek stanovených v článku 230 Smlouvy. V Římě dne dvacátého pátého března tisíc devět set padesát sedm. [1] Článek změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. Viz dodatek na konci této publikace. [2] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. Viz dodatek na konci této publikace. [***] Údaje uvedené pro nové členské státy jsou orientační a zakládají se na odhadu údajů za rok 2002 zveřejněných Eurostatem (Nový Cronos). [4] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. Viz dodatek na konci této publikace. [5] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. [6] Odstavec změněn protokolem č. 1 k aktu o přistoupení z roku 2003. --------------------------------------------------