ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA V - VNĚJŠÍ ČINNOST UNIE - KAPITOLA III - SPOLEČNÁ OBCHODNÍ POLITIKA - Článek III-315



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0142 - 0143



Článek III-315 1. Společná obchodní politika se zakládá na jednotných zásadách, zejména pokud jde o úpravy celních sazeb, uzavírání celních a obchodních dohod týkajících se obchodu zbožím a službami a obchodních aspektů duševního vlastnictví, přímé zahraniční investice, sjednocování liberalizačních opatření, vývozní politiku a obchodní ochranná opatření, jako jsou opatření pro případ dumpingu a subvencování. Společná obchodní politika je vedena v rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie. 2. Evropský zákon stanoví opatření vymezující rámec pro provádění společné obchodní politiky. 3. Je-li třeba sjednat a uzavřít dohody s jedním nebo více státy nebo s mezinárodními organizacemi, použije se článek III-325 s výhradou zvláštních ustanovení tohoto článku. Komise podá doporučení Radě, která ji zmocní k zahájení potřebných jednání. Rada a Komise odpovídají za to, že sjednané dohody jsou slučitelné s vnitřními politikami a vnitřními předpisy Unie. Komise při vedení těchto jednání konzultuje zvláštní výbor, který jmenuje Rada, aby jí v tomto úkolu napomáhal, a řídí se směrnicemi, které jí Rada může poskytnout. Komise pravidelně podává zprávu o stavu jednání zvláštnímu výboru a Evropskému parlamentu. 4. Při sjednávání a uzavírání dohod uvedených v odstavci 3 rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou. Při sjednávání a uzavírání dohod v oblasti obchodu službami a v oblasti obchodních aspektů duševního vlastnictví, jakož i přímých zahraničních investic rozhoduje Rada jednomyslně, pokud daná dohoda obsahuje ustanovení, pro která je při přijímání vnitřních předpisů vyžadována jednomyslnost. Rada rovněž rozhoduje jednomyslně při sjednávání a uzavírání dohod a) v oblasti obchodu kulturními a audiovizuálními službami, pokud by tyto dohody mohly ohrozit kulturní a jazykovou rozmanitosti Unie; b) v oblasti obchodu sociálními, vzdělávacími a zdravotnickými službami, pokud by tyto dohody mohly vážně narušit vnitrostátní organizaci takových služeb a ohrozit odpovědnosti členských států za jejich poskytování. 5. Na sjednávání a uzavírání mezinárodních dohod v oblasti dopravy se vztahuje kapitola III hlava III oddíl 7 a článek III-325. 6. Výkon pravomocí svěřených tímto článkem v oblasti společné obchodní politiky se nedotýká vymezení pravomocí mezi Unií a členskými státy a nesmí vést k harmonizaci právních předpisů členských států, jestliže Ústava takovou harmonizaci vylučuje. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA IV - PROSTOR SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA - Oddíl 4 - Soudní spolupráce v trestních věcech - Článek III-270



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0118 - 0119



Článek III-270 1. Soudní spolupráce v trestních věcech je v Unii založena na zásadě vzájemného uznávání rozsudků a soudních rozhodnutí a zahrnuje sbližování právních a správních předpisů členských států v oblastech uvedených v odstavci 2 a v článku III-271. Evropský zákon nebo rámcový zákon stanoví opatření, která mají za cíl a) stanovit pravidla a postupy pro zajištění uznávání všech forem rozsudků a soudních rozhodnutí v celé Unii; b) předcházet kompetenčním sporům mezi členskými státy a urovnávat je; c) napomáhat dalšímu vzdělávání soudců a soudních zaměstnanců; d) usnadňovat spolupráci mezi soudními nebo obdobnými orgány členských států v rámci trestního řízení a výkonu rozhodnutí. 2. V rozsahu nezbytném pro usnadnění vzájemného uznávání rozsudků a soudních rozhodnutí a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech s mezinárodním rozměrem může evropský rámcový zákon stanovit minimální pravidla. Tato pravidla přihlížejí k rozdílům mezi právními tradicemi a systémy členských států. Týkají se a) vzájemné přípustnosti důkazů mezi členskými státy; b) práv osob v trestním řízení; c) práv obětí trestných činů; d) dalších zvláštních hledisek trestního řízení, která Rada předem určila v evropském rozhodnutí; při přijímání tohoto rozhodnutí Rada rozhoduje jednomyslně po obdržení souhlasu Evropského parlamentu. Přijetí minimálních pravidel podle tohoto odstavce nebrání členským státům zachovat nebo zavést vyšší stupeň ochrany osob. 3. Pokud se člen Rady domnívá, že by se návrh evropského rámcového zákona podle odstavce 2 dotkl základních aspektů jeho systému trestního soudnictví, může požádat, aby se záležitostí zabývala Evropská rada. V takovém případě se postup podle článku III-396 pozastaví. Po projednání Evropská rada do čtyř měsíců od tohoto pozastavení a) vrátí návrh zpět Radě, která ukončí pozastavení postupu podle článku III-396, nebo b) požádá Komisi nebo skupinu členských států, od nichž návrh pochází, o předložení nového návrhu; v tom případě se původně navržený akt považuje za nepřijatý. 4. Pokud do konce období uvedeného v odstavci 3 Evropská rada nejednala nebo pokud do 12 měsíců od předložení nového návrhu podle odst. 3 písm. b) nebyl přijat evropský rámcový zákon a alespoň jedna třetina členských států si přeje navázat posílenou spolupráci na základě dotčeného návrhu rámcového zákona, oznámí to Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. V takovém případě se povolení k zavedení posílené spolupráce podle čl. I-44 odst. 2 a III-419 odst. 1 považuje za udělené a použijí se ustanovení o posílené spolupráci. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA II - FINANČNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 2 - Roční rozpočet Unie - Článek III-406



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0176 - 0176



Článek III-406 Za podmínek stanovených evropským zákonem podle článku III-412 je možné převést položky nevyčerpané do konce rozpočtového roku, s výjimkou položek určených na výdaje na zaměstnance, výlučně do rozpočtu bezprostředně následujícího rozpočtového roku. Položky jsou rozděleny do kapitol zahrnujících výdaje podle jejich druhu nebo určení a dále rozčleněny podle potřeby v souladu s evropským zákonem podle článku III-412. Výdaje - Evropského parlamentu, - Evropské rady a Rady, - Komise a - Soudního dvora Evropské unie tvoří samostatné oddíly rozpočtu, aniž je dotčen zvláštní režim stanovený pro některé společné výdaje. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA I - VNITŘNÍ TRH - Oddíl 4 - Kapitál a platby - Článek III-157



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0066 - 0067



Článek III-157 1. Článkem III-156 není dotčeno používání žádných omezení vůči třetím zemím, která existovala ke dni 31. prosince 1993 podle vnitrostátního práva nebo práva Unie ve vztahu k pohybu kapitálu do nebo ze třetích zemí, zahrnujícího přímé investice včetně investic do nemovitostí, usazování, poskytování finančních služeb či přijetí cenných papírů na kapitálové trhy. S ohledem na omezení existující ve vnitrostátních právních řádech Estonska a Maďarska je odpovídajícím dnem 31. prosinec 1999. 2. Evropský zákon nebo rámcový zákon stanoví opatření týkající se pohybu kapitálu do a ze třetích zemí, zahrnujícího přímé investice, včetně investic do nemovitostí, usazování, poskytování finančních služeb či přijetí cenných papírů na kapitálové trhy. Evropský parlament a Rada usilují o dosažení cíle volného pohybu kapitálu mezi členskými státy a třetími zeměmi v co nejvyšší míře, aniž jsou dotčena ostatní ustanovení Ústavy. 3. Odchylně od odstavce 2 lze opatření, která v oblasti liberalizace pohybu kapitálu do třetích zemí či z nich představují v právu Unie krok zpět, stanovit pouze evropským zákonem nebo rámcovým zákonem Rady. Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA I - INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 1 - Orgány - Pododdíl 5 - Soudní dvůr Evropské unie - Článek III-362



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0159 - 0159



Článek III-362 1. Shledá-li Soudní dvůr Evropské unie, že členský stát nesplnil povinnost, která pro něj vyplývá z Ústavy, je tento stát povinen přijmout opatření, která vyplývají z rozsudku tohoto soudního dvora. 2. Má-li Komise za to, že dotyčný členský stát nepřijal opatření, která vyplývají z rozsudku uvedeného v odstavci 1, může předložit věc Soudnímu dvoru Evropské unie poté, co poskytla tomuto státu příležitost se vyjádřit. Navrhne paušální částku nebo penále, již je dotyčný členský stát povinen zaplatit, ve výši, kterou považuje za přiměřenou okolnostem. Shledá-li Soudní dvůr Evropské unie, že dotyčný členský stát nevyhověl jeho rozsudku, může mu uložit zaplacení paušální částky nebo penále. Článek III-361 není tímto postupem dotčen. 3. Předloží-li Komise Soudnímu dvoru Evropské unie věc podle článku III-360 z důvodu, že dotyčný stát nesplnil povinnost oznámit opatření provádějící evropský rámcový zákon, může, pokládá-li to za vhodné, navrhnout paušální částku nebo penále, již je dotyčný členský stát povinen zaplatit, ve výši, kterou považuje za přiměřenou okolnostem. Shledá-li Soudní dvůr Evropské unie, že došlo k porušení povinnosti, může členskému státu uložit zaplacení paušální částky nebo penále, které nepřekročí výši navrženou Komisí. Platební povinnost nabude účinku ke dni stanovenému Soudním dvorem Evropské unie v jeho rozsudku. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ZÁVĚREČNÝ AKT - B. Prohlášení týkající se protokolů připojených k Ústavě - Prohlášení k Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky - 35.Prohlášení o Jaderné elektrárně Ignalina v Litvě



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0467 - 0468



35. Prohlášení o Jaderné elektrárně Ignalina v Litvě KONFERENCE, prohlašujíc ochotu Unie pokračovat v poskytování přiměřené dodatečné pomoci na úsilí Litvy při vyřazování jaderných zařízení z provozu rovněž po přistoupení Litvy k Unii v období do roku 2006 a poté a berouc v úvahu, že se Litva, vědoma si tohoto výrazu solidarity Unie, zavázala uzavřít blok 1 Jaderné elektrárny Ignalina před rokem 2005 a blok 2 do roku 2009, uznávajíc, že vyřazení z provozu Jaderné elektrárny Ignalina se dvěma reaktory typu RBMK o výkonu 1500 MW zděděné po bývalém Sovětském svazu nemá obdoby a představuje pro Litvu výjimečnou finanční zátěž, neúměrnou velikosti a hospodářské síle země, a že toto vyřazování z provozu bude pokračovat i po skončení stávajícího finančního výhledu vymezeného v interinstitucionální dohodě ze dne 6. května 1999, berouc v úvahu, že je třeba přijmout prováděcí předpisy pro dodatečnou pomoc Unie a na řešení důsledků uzavření a vyřazování z provozu Jaderné elektrárny Ignalina, berouc v úvahu, že Litva bude věnovat řádnou pozornost potřebám regionů nejvíce postižených uzavřením Jaderné elektrárny Ignalina při jejím využívání pomoci Unie, prohlašujíc, že určitá opatření, která budou podporována prostřednictvím veřejné podpory, se považují za slučitelná s vnitřním trhem, jako jsou vyřazení Jaderné elektrárny Ignalina z provozu, zlepšování životního prostředí v souladu s acquis a modernizace kapacity konvenční výroby elektřiny nezbytné k nahrazení dvou reaktorů Jaderné elektrárny Ignalina po jejich uzavření, zdůrazňuje, že za tímto účelem byla do části druhé hlavy IV Protokolu o smlouvě a aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky začleněna zvláštní ustanovení. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA I - INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 1 - Orgány - Pododdíl 1 - Evropský parlament - Článek III-335



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0151 - 0152



Článek III-335 1. Evropský parlament zvolí evropského veřejného ochránce práv. V souladu s čl. I-10 odst. 2 písm. d) a s článkem I-49 je oprávněn od kteréhokoli občana Unie nebo od kterékoli fyzické osoby s bydlištěm nebo právnické osoby se sídlem v členském státě přijímat stížnosti, které se týkají případů nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí. V souladu se svými povinnostmi provádí veřejný ochránce práv šetření, která považuje za opodstatněná, a to z vlastního podnětu nebo na základě stížností předložených mu přímo nebo prostřednictvím člena Evropského parlamentu, pokud tvrzené skutečnosti nejsou nebo nebyly předmětem soudního řízení. Jestliže veřejný ochránce práv zjistí nesprávný úřední postup, postoupí věc dotyčnému orgánu, instituci nebo jinému subjektu, které mají lhůtu tří měsíců na to, aby mu sdělily své stanovisko. Poté předá Evropskému parlamentu a dotyčnému orgánu, instituci nebo jinému subjektu zprávu. Osobu podávající stížnost informuje o výsledku těchto šetření. Veřejný ochránce práv podává každoročně zprávu o výsledku svých šetření Evropskému parlamentu. 2. Veřejný ochránce práv je volen po každých volbách do Evropského parlamentu na dobu jeho volebního období. Může být zvolen opakovaně. Veřejný ochránce práv může být odvolán z funkce Soudním dvorem na návrh Evropského parlamentu, přestane-li splňovat podmínky nezbytné k výkonu své funkce nebo se dopustí závažného pochybení. 3. Veřejný ochránce práv vykonává své funkce zcela nezávisle. Nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu, instituce nebo jiného subjektu. Během funkčního období nesmí vykonávat žádnou jinou výdělečnou nebo nevýdělečnou profesionální činnost. 4. Evropský zákon Evropského parlamentu stanoví statut a obecné podmínky výkonu funkce veřejného ochránce práv. Evropský parlament se usnáší z vlastního podnětu po obdržení stanoviska Komise a po obdržení souhlasu Rady. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA II - FINANČNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 1 - Víceletý finanční rámec - Článek III-402



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0173 - 0174



Článek III-402 1. Víceletý finanční rámec se v souladu s článkem I-55 stanoví nejméně na dobu pěti let. 2. Finanční rámec stanoví výši ročních horních hranic položek závazků podle kategorie výdajů a ročních horních hranic položek plateb. Kategorie výdajů, kterých je omezený počet, odpovídají hlavním oblastem činnosti Unie. 3. Finanční rámec stanoví jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh ročního rozpočtového procesu. 4. Nebyl-li do uplynutí předcházejícího finančního rámce přijat evropský zákon Rady, který stanoví nový finanční rámec, prodlouží se platnost horní hranice a další ustanovení odpovídající poslednímu roku předcházejícího rámce až do přijetí tohoto zákona. 5. Evropský parlament, Rada a Komise činí během celého procesu vedoucího k přijetí finančního rámce všechna nezbytná opatření k usnadnění úspěšného dokončení tohoto procesu. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA IV - PROSTOR SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA - Oddíl 4 - Soudní spolupráce v trestních věcech - Článek III-271



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0119 - 0120



Článek III-271 1. Evropský rámcový zákon může stanovit minimální pravidla týkající se vymezení trestných činů a sankcí v oblastech mimořádně závažné trestné činnosti, která nabývá mezinárodního rozměru z důvodu povahy nebo dopadu těchto trestných činů nebo kvůli zvláštní potřebě potírat ji na společném základě. Jsou to tyto oblasti trestné činnosti: terorismus, obchod s lidmi a sexuální vykořisťování žen a dětí, nedovolený obchod s drogami, nedovolený obchod se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání platebních prostředků, trestná činnost v oblasti výpočetní techniky a organizovaná trestná činnost. Na základě vývoje trestné činnosti může Rada přijmout evropské rozhodnutí určující další oblasti trestné činnosti, které splňují kritéria uvedená v tomto odstavci. Rozhoduje jednomyslně po obdržení souhlasu Evropského parlamentu. 2. Ukáže-li se, že sbližování trestněprávních předpisů členského státu je nezbytné pro zajištění účinného provádění politiky Unie v oblasti, která byla předmětem harmonizačního opatření, může evropský rámcový zákon stanovit minimální pravidla pro vymezení trestných činů a sankcí v dané oblasti. Přijme se stejným postupem, který byl použit pro přijetí dotyčných harmonizačních opatření, aniž je dotčen článek III-264. 3. Pokud se člen Rady domnívá, že by návrh evropského rámcového zákona podle odstavců 1 nebo 2 porušil základní zásady jeho systému trestního soudnictví, může požádat, aby se záležitostí zabývala Evropská rada. V takovém případě se postup podle článku III-396, je-li použitelný, pozastaví. Po projednání Evropská rada do čtyř měsíců od tohoto pozastavení a) vrátí návrh zpět Radě, která ukončí pozastavení postupu podle článku III-396, je-li použitelný, nebo b) požádá Komisi nebo skupinu členských států, od nichž návrh pochází, o předložení nového návrhu; v tom případě se původně navržený akt považuje za nepřijatý. 4. Pokud do konce období uvedeného v odstavci 3 Evropská rada nejednala nebo pokud do 12 měsíců od předložení nového návrhu podle odst. 3 písm. b) nebyl přijat evropský rámcový zákon a alespoň jedna třetina členských států si přeje navázat posílenou spolupráci na základě dotčeného návrhu rámcového zákona, oznámí to Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. V takovém případě se povolení k zavedení posílené spolupráce podle čl. I-44 odst. 2 a III-419 odst. 1 považuje za udělené a použijí se ustanovení o posílené spolupráci. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA VI - FUNGOVÁNÍ UNIE - KAPITOLA II - FINANČNÍ USTANOVENÍ - Oddíl 4 - Společná ustanovení - Článek III-411



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0178 - 0178



Článek III-411 Komise může za podmínky, že to oznámí příslušným orgánům dotyčných členských států, převádět pohledávky v měně jednoho členského státu do měny jiného členského státu, pokud je to nezbytné k tomu, aby jich mohlo být použito k cílům stanoveným Ústavou. Komise se podle možností zdrží provádění takových převodů, má-li volné nebo uvolnitelné pohledávky v měně, kterou potřebuje. Komise jedná s každým dotčeným členským státem prostřednictvím orgánu, který tento stát určí. Při provádění finančních operací se obrací na emisní banku příslušného členského státu nebo na jiné finanční instituce, které tento stát schválil. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA III - VNITŘNÍ POLITIKY A ČINNOSTI - KAPITOLA I - VNITŘNÍ TRH - Oddíl 2 - Volný pohyb osob a služeb - Pododdíl 2 - Svoboda usazování - Článek III-138



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0061 - 0062



Článek III-138 1. Opatření pro zavedení svobody usazování v určitém oboru činnosti stanoví evropský rámcový zákon. Přijme se po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem. 2. Evropský parlament, Rada a Komise plní úlohy, které pro ně vyplývají z odstavce 1, přičemž zejména a) zpravidla se přednostně zabývají takovými obory činnosti, v nichž svoboda usazování zvláště významně přispívá k rozvoji výroby a obchodu, b) zajišťují úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány státní správy členských států, aby se informovaly o konkrétní situaci v různých oborech činnosti uvnitř Unie, c) odstraňují administrativní postupy a praxi, které vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z dohod uzavřených dříve mezi členskými státy a jejichž další zachování by bylo překážkou svobody usazování, d) zajišťují, aby pracovníci jednoho členského státu, kteří jsou zaměstnáni na území jiného členského státu, mohli na tomto území zůstat za účelem výkonu samostatně výdělečné činnosti, splňují-li podmínky, které by museli splňovat, kdyby do tohoto státu vstupovali s úmyslem takovou činnost zahájit, e) umožňují státním příslušníkům jednoho členského státu nabývat a užívat nemovitosti na území jiného členského státu, pokud to není v rozporu se zásadami stanovenými v čl. III-227 odst. 2, f) postupně odstraňují omezení svobody usazování v každém oboru činnosti, který přichází v úvahu, a to jak pokud jde o podmínky zřizování zastoupení, poboček nebo dceřiných společností na území členského státu, tak i pokud jde o podmínky vstupu zaměstnanců mateřského podniku na řídící nebo dozorčí místa těchto zastoupení, poboček nebo dceřiných společností, g) v míře nezbytné k dosažení jejich rovnocennosti koordinují záruky, které jsou pro ochranu zájmů společníků i třetích osob vyžadovány v členských státech od společností ve smyslu článku III-142 druhého pododstavce, h) kontrolují, zda podmínky usazování nejsou narušovány podporami poskytovanými členskými státy. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ČÁST III - POLITIKY A FUNGOVÁNÍ UNIE - HLAVA II - ZÁKAZ DISKRIMINACE A OBČANSTVÍ - Článek III-126



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0057 - 0057



Článek III-126 Podrobnou úpravu výkonu práva každého občana Unie volit a být volen v obecních volbách a ve volbách do Evropského parlamentu podle čl. I-10 odst. 2 písm. b) v členském státě, v němž má bydliště a jehož není jeho státním příslušníkem, stanoví evropský zákon nebo rámcový zákon Rady. Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem. Tato úprava může stanovit výjimky tam, kde je to odůvodněno zvláštními obtížemi některého členského státu. Výkonem práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu není dotčen čl. III-330 odst. 1 a opatření přijatá k jeho provedení. --------------------------------------------------
Smlouva o Ústavě pro Evropu - ZÁVĚREČNÝ AKT - A.Prohlášení týkající se ustanovení Ústavy - 6.Prohlášení k článku I-26



Úřední věstník 310 , 16/12/2004 S. 0422 - 0423



6. Prohlášení k článku I-26 Konference se domnívá, že pokud již v Komisi nebudou zastoupeni státní příslušníci všech členských států, měla by Komise věnovat zvláštní pozornost potřebě zajistit plnou transparentnost ve vztazích se všemi členskými státy. V souladu s tím by Komise měla udržovat úzké styky se všemi členskými státy bez ohledu na to, zda jejich státní příslušník vykonává funkci člena Komise či nikoliv, a měla by v této souvislosti věnovat zvláštní pozornost potřebě předávat si vzájemně informace se všemi členskými státy a tyto státy konzultovat. Konference má rovněž za to, že by Komise měla přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění plného zohlednění skutečné politické, sociální a hospodářské situace ve všech členských státech, včetně těch členských států, jejichž státní příslušník nevykonává funkci člena Komise. Tato opatření by měla zahrnovat záruku toho, že postavení těchto členských států bude upraveno vhodnou organizační úpravou. --------------------------------------------------